iO G. A. Karlason. 



smärre intercellulargångar. Pleromets celler tyckas vara bildade centripetalt, ty de 

 innersta cellerna äro minst och synas hafva något tunnare membran; för öfrigt 

 ordna sig cellerna så, att man nästan kan urskilja koncentriska kretsar af i 

 samma krets likstora celler. De celler, som sedan skola utveckla sig till hård- 

 bast, skilja sig från de öfriga axilsträngens celler endast derigenom, att de i 

 allmänhet blifva något större. Derpå anlägges genom delning af några få 

 pléromceller prokambiumknippet, som utvecklar protoxylemet eller de första med 

 fibrösa membranaflagringar försedda vedelementen och samtidigt protophloemel 

 eller de första vckbastelementen samt senare några få mellanliggande radialt 

 ordnade xylem- och phloemelement, hvilka äro åtskilda af meristematiska celler. 

 Samtidigt försiggå temligen oregelmessigt delningar i pleromets periferiska cel- 

 ler, så att, då protoxylemet är färdigbildadt, transfusionscellerna äro anlagda 

 till sitt slutliga antal. Hos Larix, liksom hos Pinus, märktes samtidigt med pro- 

 toxylemets och hårdbastcellernas framträdande äfven den cellgrupp vara långt 

 utvecklad, hvilken sedan skulle åtskilja de båda kärlknippena. Dessa cellers 

 tidiga, utveckling utgör ett nytt skäl för min åsigt, att de ej böra räknas till 

 vedtrakeiderna utan till transfusionsväfhaden. 



Den asigr beträffande transfusionsväfhadens utveckling och natur, till hvil- 

 ken jag kommit, kan derföre i korthet uttryckas sålunda: före kärlknippenas 

 uppkomst anlägges en pleromliknande axil sträng i bladets periblem; den del 

 af denna sträng, som ej intages af det eller de egentliga kärlknippena, utveck- 

 las hos Conifererna dels till egentlig transfusionsväfnad med deri strödda 

 protoplasmaförande parenkymceller dels rill hårdbast; och hela den mellan det 

 egentliga kärlknippet och strängslidan utbildade väfnaden kan genom närvaron 

 af element, som mera likna antingen xylemet eller phloemet, betecknas såsom 

 en pä en lägre utvecklingsgrad qvarstående del af kärlknippet. 



