:>4 



G. A. Karlsson. 



som löper fram betydligt närmare barrets medianlinie. Att närmare 1 redogöra 

 för klyföppningarnes anordning i förhållande till transfusionsväfnaden ligger 

 utanför denna af handlings plan. 



Sammanfattning. 



1. Transfusionsväfnaden jemte kärlknippena utvecklar sig ur en pleromlik 

 sträng, som i bladanlaget differentierar sig från det omgifvande periblemet. 



± Transfusionsväfnaden är ej en likartad väfnad utan bestar i sin högsta 

 utveckling, nämligen hos Pinus, af flera olika element, nämligen: a) egentliga 

 transfusionsceller med förvedad membran och ringporer samt vattenklart inne- 

 hall; Ii) märglika transfusionsceller med sparsamma och små (enkla eller ring-) 

 porer i den svagt förvedade eller oförvedade membranen och mer eller mindre 

 rikligt protoplasmainnehåll; c) enkélporiga transfusionsceller, inströdda bland de 

 egentliga, med riklig protoplasma och oförvedade membraner, som kring den 

 enkla poren äro rundadt uppsvälda; och d) hårdbastceller, i grupp eller strödda, 

 med förvedade yttre membranlager och svagare förvedade eller oförvedade inre 

 sädana, afdelade i fack och försedda med protoplasma. 



3. En öfvergång mellan transfusionsväfnaden och kärlknippets element 

 bildas genom två i dettas flanker utvecklade väfnader, transfusionsxylem och 

 transfugionsphloém. 



4. Transfusionsväfnaden bör således betraktas som en på ett lägre ut- 

 vecklingsstadium siacude kärlknippeväfhad, inom hvilken finnas blandade ele- 

 ment, som motsvara elementen i vanliga kärlknippens xylem och phloem samt 

 hårdbast. 



ö. Af vålnadernas anatomiska beskaffenhet att döma kan transfusionsväf- 

 naden stundom tjenstgöra såsom en stödjeväfnad men är hufvudsakligen afsedd 

 till ledningsväfnad; och dervid leda de egentliga transfusionscellerna det för 

 transpirationen behöfliga vattnet samt de enkélporiga och de märglika transfu- 

 sionscellerna de qväfvehaltiga ämnena och kolhydraten. 



6. Med afseendc på transfusionsväfnadens förhållande inom olika slägten 

 af Coniferernas klass kan man bland dem urskilja flera typer, nämligen: 



