28 K- RVGH. [1906 



sjøen, eller som var omgivne af en ren sump, naar de bare nogle 

 hundrede skridt oppe i lien kunde finde tort land. Det bemerkes, 

 at der ved nivellementet er gaaet ud fra middelvandstand. 



Saaledes har bestemmelsen af høiderne for disse røser, særlig 

 for dem i Holanmarken og dem i vestre Todnes's mark, stor be- 

 tydning for slutninger om havstandens høide her inde i Trondhjems- 

 fjorden i denne forhistoriske periode. Naar saaledes høiden af 

 basis for røser som XII og XIII er maalt til omtr. 20 m., kan det 

 sikkert sluttes, at sjøens niveau ogsaa i en ældre del af bronce- 

 alderen, altsaa for adskilligt mere end 2000 aar siden, har ligget 

 ikke saa faa meter under denne høide. Efter forholdet mellem 

 røserne ved Todnes paa den ene side og røserne paa Limbuhaugen 

 og i Holanmarken paa den anden side skulde det endog forekomme 

 mig sandsynligt, at lavningen mellem de to afsnit, hvis største 

 høide nu er 12,50 m. over havet, ikke har været overflydt af sjøen 

 paa den tid, da røserne opkastedes. 



Hr. dr. Andr. Hansen har som bekjendt (jeg henviser særlig 

 til „Landnåm" pag. 317f.) fremsat theorier om havstandens høide 

 i det indre af Trondhjemsfjorden under broncealderen, som efter 

 resultaterne af disse mine undersøgelser ikke længere bliver hold- 

 bare. Idet dr. Hansen gaar ud fra, at dannelsen af gaardnavne 

 med stammen vin er foregaaet i broncealderen, søger han ved 

 hjælp af de gaardes beliggenhed, som bærer saadanne navne, at 

 paavise, at havstanden paa den tid maa have gaaet op til henimod 

 den nuværende 30 meters høidekurve. Han fremsætter videre den 

 mening, at Snaasenvandet, som nu ligger 24 m. o. h., i den tid 

 har været en arm af Trondhjemsfjorden, og antyder endog sand- 

 synligheden af, at fjorden i denne tid kan have gaaet saa langt 

 ind som til Vaag i Snaasen paa en høide af 30 m. o. h. Ved 

 undersøgelserne paa denne gravplads tør disse theorier ansees som 

 modbeviste. Selv i en ældre del af broncealderen kan fjorden ikke 

 engang have gaaet saa langt ind som til det nedenfor Snaasen- 

 vandet liggende Fossemvand (20 -m. o. h.), ja ikke engang op til 

 det endnu lavere i vasdraget liggende Reinsvand (17 m. o. h ). 



