24 K. RYGH. [J906 



Dette gjelder saaledes Helgeland, naar dette er forklaret som be- 

 tegnende jord, der tilhørte et hov eller anden hedensk helligdom. 



Han henviser saaledes til, at det kan være sammensat med 

 et personnavn. Selvfølgelig er der formelt seet intet iveien for, at 

 Helgeland kan være dannet af mandsnavnet Helg i (eller af kvinde- 

 navnet Helga). Men alligevel er det yderlig usandsynligt, at 

 dette skulde være den rette forklaring uden i meget faa tilfælde. 

 Det maa erindres, at vi har over 40 gaardnavne Helgeland, Hæge- 

 land, Helland, af den sidste form her kun medregnet dem, som 

 enten efter ældre former eller nuværende udtaleform kan sluttes 

 at være opr. Helg — . Stammen —land hører nu ikke til dem, 

 som synderlig ofte sammensættes med personnavne. Selv saa- 

 danne personnavne, som ellers overmaade ofte er brugte i dannelsen 

 af stedsnavne, findes kun enkelte gange eller slet ikke sammensatte 

 med — land. Ersland af Eirikr findes paa 3 steder, Grimsland 

 ligeledes paa 3, medens ellers Grim r er saa særdeles hyppigt 

 brugt i gaardnavne. Sandsynlig har man ogsaa 3 dannede af 

 Refr. Men man har kun 1 samm.ensat med Bjørn eller 

 Bjarni, 1 med Gautr, 1 med Håvar&r, 1 med HQgni, 1 

 med Leifr, 1 medOrmr, 1 med Svein n, og intet med B ran dr, 

 Finnr, Geirr, Sigur^r, Skeggi, I'rondr o. fl., altsammen 

 personnavne, som ellers saa almindelig er brugte i sammensatte 

 gaardnavne. Jeg forbigaar her Steinsland, som findes et snes 

 gange, men som i de allerfleste tilfælde og maaske altid ikke inde- 

 holder personnavnet. Det maa da vel indrømmes, at det maa 

 være aldeles uantageligt, at netop navnet Helge saa overordentlig 

 hyppigt skulde være sammensat med — land, saa meget mere 

 som dette personnavn ikke forekommer hyppigere i andre dannelser 

 af gaardnavne end mangfoldige andi'e. 



Fremdeles vil dr. Hansen ikke lade det gjelde, at navne af 

 formen Helland hører hid, „selv om de udtales med tykt 1, — der 

 er for mange andre tænkeligheder." Hvorfor ikke anføre disse 

 tænkeligheder? At et Helluland af hella eller Helliland ar 

 hellir ikke i nogen del af landet nu kan udtales med „tykt 1", 

 det er en sikker sproglig kjendsgjerning. 



Endelig finder han, at det er en ubestridelig muligbed, at 



