No. 7] NOGLE BEMERKNINGER OM GAARDNAVNE. 25 



gaardnavnet Helgeland „er et nyt opkaldelsesnavn efter landsdelen", 

 d. e. efter landskabsnavnet Haalogaland. Man skulde vente, at 

 en saa merkelig paastand ikke var fremsat, uden at den søgtes 

 støttet ved beviser. Da opkaldelsen jo umulig kunde være fore- 

 gaaet, før landskabsnavnet havde antaget den nye form Helgeland, 

 altsaa før nær under reformationstiden, skulde man vente, at forf. 

 havde undersøgt disse gaardnavnes historie og paavist, hvilke der 

 kan være saa unge, at bare af dette hensjm en saadan oprindelse af 

 navnet overhovedet er mulig. Da dr. H. i gaardenes matrikel- 

 skylds størrelse ser et tegn paa deres ælde, kunde han ogsaa 

 lettelig have søgt at paavise, hvorvidt disse gaarde er saa smaa, 

 at det af den grund er antageligt, at de er saa unge. Han leverer 

 imidlertid intet andet bevis end at henvise til, at der jo findes 

 gaardnavne, som er opkaldte efter landskaber. Flere af de eks- 

 empler, han anfører derpaa, er nu aldeles ikke sikre. Skotland 

 behøver ikke mere at være opkaldelsesnavn end Skotli, Skotnes 

 og Skotholm er det. Og Flalland, som han anser for en opkal- 

 delse efter det svenske (danske) landskab, er et ægie norsk navn, 

 som findes omtrent 20 gange, fornemmelig paa Vestlandet, dels i 

 denne afslidte form, dels i den mere oprindelige, Halleland. 1 

 enkelte tilfælde har man det anført saa tidligt som 14de aarh. i 

 den oldnorske form Hal la land, d. e. den i en helding liggende 

 gaard. At Island og Grønland skulde være opkaldelser, er ubevis- 

 ligt og usandsynligt; der findes en masse gaardnavne sammensatte 

 med Grøn — . Dog er der nogle faa navne, som synes at være 

 opkaldelser efter fremmede landskabsnavne, og paa Østlandet 

 er der nogle smaabrug og pladse med navnet Hadeland, som maa 

 være opkaldt efter det norske landskab; disse er meget nye. Men 

 blandt nogenlunde gamle navne vil man nok forgjæves søge 

 sikre eksempler paa opkaldelse af norske landskabsnavne. Der 

 findes ingen Hordeland, Rogaland, Agder, Nordmøre osv. blandt 

 vore gaardnavne. Et landskabsnavn passer for en lidt mere op- 

 rindelig navnebevidsthed ikke til gaardnavn. 



Naar forholdet er saadant, er det dog overmaade dristigt, 

 uden nogen undersøgelse, at fremkasle en paastand om, at en hel 

 række gaardnavne, tildels bevisligt gamle og tilhørende gjennem- 



