28 K. RYGH. [1906 



paa det citerede sted, at O. R. i sit sidste skrift uden indskrænk- 

 ning iienførte det til gudenavnet. 



Ved sine topografiske paavisninger af, hvorledes beliggenheden 

 af gaarde med de omhandlede sammensatte navne leverer bevis 

 for rigtigheden af hans meninger om deres aldersforhold, holder dr. 

 Hansen sig i sin sidste afhandling ligesom i ,,Landnaam" kun til 

 de to rektangelkarter Hamar og Flekkefjord. Det kan være hen- 

 sigtsmæssigt ogsaa at se sig lidt videre om for at prøve rigtig- 

 heden af disse paavisninger. 



Om Flekkefjordsrektangelet siger dr. H. (s. 23 f.): „Her ligger 

 ikke landene nede paa det lave felt af løst dække, hvor vi har 

 vi neme og fundene. De ligger heller ikke langs det dalføre, 



som fører til Listeid, men oppe paa selve heien"; ,, landenes 



beliggenhed oppe paa heien". ,,Det er ikke let at nævne gaarde 

 i landet, hvor kaarene er tyngre end netop i disse strøg, hvor 

 landnavnene er almindelige." 



For at bevise urigtigheden af disse sikre paastande er det 

 nødvendigt at dokumentere efter rektangelkarterne. 



Paa selve kartet Flekkefjord vil vi se, at omkring selve Vanse 

 kirke, i en ubetydelig høide over havet, har vi 6 navne paa — land 

 og nær derved paa selve stranden indover fjorden 3 andre. Blan- 

 det mellem disse og under samme topografiske forhold har vi vin- 

 navnene Vanse og Skeime og desuden Neseim og Brastad. 

 „Landene" ligger her netop paa ,,det felt af løst dække, hvor vi 

 har vinerne og fundene." *) 1 nabosognet Herred har vi P'uUand 

 og Sæveland ved kj^sten af Lyngdalsfjorden, aldeles ikke paa 

 ,, heien" og Lauland i ubetydelig høide indenfor. Naar vi ser os 

 videre om, har vi i kystherredet Søgne langs Søgneelven, næst 

 efter Aaros, Stokkeland og Stausland, først derpaa Søgne, derefter 

 nogle andre land-navne ved siden af Greipstad. — I Mandalen har 

 vi Frøisland nær elvens munding ligeoverfor Ime, et sandsynligt 

 vin-navn. Videre opover langs elvens nedre løb en række land-navne 

 blandet med sammensatte og navne paa — stad. Her er ikke tale 



*) Efter sammenhængen maa der ved disse ord sigtes til Vanse herred, skjønt 

 der staar „Lister" herred (s. 23). Thi der er intet herred Lister. 



