30 K. RYGH. [1906 



Birkeland — Hæstad — Løkeland — Bortneim — Hovland — 

 Tuneinn om hverandre under ganske samme topografiske forhold. 



Jeg kunde fortsætte saaledes langs hele Sørlandets og Vest- 

 landets kyst og paavise, hvor fuldstændig urigtig og vildledende 

 dr. Hansens fremstilling af denne navnegruppes topografiske stil- 

 ling er. Det er paa grundlag af en saadan fremstilling, at han 

 (s. 24) former den sikre slutning, „at denne navnegruppe umulig 

 kan tilhøre en tidlig del af landets bebyggelseshistorie, men med 

 sin tyngde maa falde nær op til nutiden." 



Men vi har ganske vist ogsaa en hel del land-navne høiere 

 oppe i landet, hvor man ikke træffer navne paa — heim eller paa 

 — stad. Navnegruppens topografiske udbredelse stemmer særdeles 

 godt med den af mig i min afhandling fremsatte mening, at dan- 

 nelsen af disse navne har strakt sig over et længere tidsrum, end 

 tilfældet er med de andre klasser af sammensatte navne, — at de 

 ældste af dem maa være samtidige med navne paa — vin, me- 

 dens de yngste skriver sig fra den katholske tid, ja endel af dem 

 (navnlig de paa — ,, landet") er endnu yngre. Men de topogra- 

 fiske forhold — korrekt fremstillet — stemmer aldeles ikke med 

 dr. Hansens paastand i ,,Landnaam" (s. 124), at de tilhører tiden 

 1000-1350 (1500) eller i den sidste afhandling, tiden 900-1350. 

 Ligesaa lidet kan jeg medgive, at hans forsøg paa at bortforklare 

 den aabenbart hedenske oprindelse af endel af dem er holdbar. 



Om de nordlandske navne 



er dr. Hansens indvendinger mod mine i „Nordl." fremsatte me- 

 ninger ikke mange udenfor, hvad han har anført under den ovf. 

 omtalte „arkæologiske methode". 



Som nævnt gjentager han ikke sin i Landnaam fremsatte paa- 

 stand, at det netop er paa gaarde med navne paa — staciir, 

 at de nordlandske gravfund fra ældre jernalder er gjorte. Men 

 han erklærer sig fremdeles (s. 27) ikke at være i tvivl om, at disse 

 navne „som regel indtager landnaamspladse, og at — landene 

 kommer noget bagefter i denne henseende." „Jeg er f. ex. efter 

 de topografiske forhold ikke i tvivl om, at Kulstad og Dolstad 



