No. 7] NOGLE BEMERKNINGER OM GAARDNAVNE. 31 



ved hoveddalførets munding i Vefsen(fjoi den?) maatte naturlig fore- 

 trækkes for Drevland, Stuvland og Holand udenfor ved Drevjas." 

 Han oplyser ikke, om han har studeret de topografiske forhold 

 paa stedet eller kun paa karter, skjønt han jo siger, at han „ikke 

 kan tillægge K. Ryghs topografiske skjøn nogen ubetinget vægt 

 mod mit eget." Jeg har et par gange reist gjennem Vefsen og 

 dertil flere gange paa gjennemreise været inde i fjorden. Jeg har 

 saaledes havt god anledning til at sætte mig fuldstændigere ind i 

 de topografiske forhold, end det kan ske ved karter. Dette kjend- 

 skab har jeg desuden faaet suppleret ved velvillige meddelelser af 

 en med stedsforholdene meget fortrolig mand, hr. godsforvalter 

 A. Schult. Efter dette tør jeg sige, at dr. Hansen ved den cite- 

 rede paastand om ælden af disse gaarde i Vefsen fornægter negle 

 af de ledende grundtanker i sin lære om bosættelsens gang i 

 landet; Læren om de sollyse lier og den lerholdige jord, som har 

 lokket til den første bosætning, og om gruslandet og skyggesiderne, 

 som er blevet staaende igjen til meget senere bebyggelse. Lierne 

 paa begge sider af Drevja ligger netop mod sollyset, aabent heldende 

 mod sydvest og syd. Og fjeldene paa den anden side af fjorden 

 er for fjerne til at kunne skygge. Og her er der lerholdig jord. 

 Lidt mindre udpræget har vi de samme forhold i lierne ved f^^ustas 

 nedre løb med gaarden Skaland. Ganske anderledes i hoveddalens 

 nedre del. Her er jordbunden gjennemgaaende grus og sand, og 

 her ligger dalbunden i skygge under det høie Øifjeld. Dertil kom- 

 mer en omstændighed, som hr. Schult gjor mig opmerksom paa, 

 nemlig at den lange småle kile af V'efsenfjorden, som gaar ind til 

 hoveddalens munding, i regelen er islagt om vinteren, medens dette 

 ikke er tilfælde saa langt ude som ved Drevjas munding. Jeg 

 skulde tro, at ogsaa dette maatte have nogen indflydelse paa ny- 

 byggeres valg af bosted. Det kan lægges til, at det eneste ældre 

 jernalders fund fra Vefsen skriver sig fra Skaland ved Fusta. Ved 

 Vefsenfjorden kan der saaledes neppe være nogen tvivl om, at 

 gaarde som Drevland og Holand er ældre end Dolstad og Kulstad. 

 Forøvrigt bestaar dr. Hansens indvendinger mod mine i „Nordl." 

 fremsatte meninger om nordlandske navne mest i paastande uden 

 begrundelse, og naar der lægges nogle motiverende ord til, er de 



