No. 9] 



MOFJORDENS NATURFORHOLD. 



11 



(tab. B) sees ogsaa, at mellem 8 og 10 m. er der et stort sprang 

 baade i temperatur og saltgehalt. Dette maa rimeligvis hænge 

 sammen med vandets bevægelser. Fra overfladen til et dyb af 8 

 m. strømmede vandet sandsynligvis udover, medens der i 10 me- 

 ters dyb gik en indgaaende strøm. Under saadanne omstændig- 

 heder maa man antage, at f. eks. planktoniske fiskeeg for største- 

 delen vil holde sig i det saltere lag, som vistnok vedholdende 

 strømmer indover i egenskab af en reaktionsstrøm, saalænge fersk- 

 vandstil førselen er saa stor, at der underholdes en permanent ud- 

 gaaende bevægelse af de øvre lag. 



Gasforholdene i Mofjordens vand er studeret af den russiske 

 forsker A. Lebedixzfff, som sammen med Helland-Haxsen an- 

 stillede undersøgelser i fjorden i september 1903. Resultatet af 

 disse undersøgelser har dr. Lebedinzeff nedlagt i et arbeide, som 

 er trykt (paa russisk med tysk resumé) i beretningen for 1904 

 fra fiskerianstalten i Nikolsk.*) 1 nævnte skrift forekommer blandt 

 andet en tabel, som viser forekomsten af surstof og svovlvandstof 

 i Mofjorden (sept. 1903). 



Denne tabel er af stor interesse og jeg tillader mig at gjen- 

 give den nedenfor. 



Mofjorden, sept. 1903. 



(Efter A. LEBEDINZEFF). 



") A. LEREDINZEFF, Gas-L'mtauscli in abgeschlossenen WasserbecUen und 

 seine Bcdeutung fur d. Fischzuclit. Petersburg, 1905. 



