Om gjorte og forventede fund af oldsager i norske myrer 

 skriver Ingv. Undset i aarsb. fra foren, til n. f. b. for 1875. Han 

 oplyser, at daværende universitetsstip. A. Blj'tt havde vakt hans 

 opmerksomhed for, hvilken stor betydning vore myrer kunde faa 

 for vor arkæologi, og henviser ogsaa til de interessante natur- 

 historiske og arkæologiske data, som det ad videnskabelig vei var 

 lykkedes at afvinde de danske torvmyrer. Undset siger derfor, at 

 man i en ganske særlig grad bør have sin opmerksomhed henvendt 

 paa de fund, der gjøres i vore norske myrer. Han omtaler der- 

 næst en del fund, gjorte i norske myrer: Fund af staur, nedram- 

 mede i regelmæssige rader „som til skigard" og imellem dem for- 

 skjellige tildannede træstykker, som kunde være levninger af en 

 høslæde, og desuden en egetop samt en tildannet furustok (som 

 fra et fartøi). P'und af „gjerdestaur" var forøvrigt gjort flere 

 steder langs Trøndelagens og Romsdals kyster ; men intet var taget 

 vare paa. En enkelt finder havde ikke ret kunnet tro paa, at 

 staurene havde hørt til skigard. Ved Stavanger var der (efter 

 meddelelse af A. Blytt) i en myr fundet nedrammede pæle, regel- 

 mæssig tilspidsede i enden, og ved dem et af stene dannet arne- 

 sted samt nogle forarbeidede sager af træ (øse, slev og kølle(?) 

 m. m.), hvilket alt var i vedkommende finders forvaring. Undset 

 kommer herved til at tænke paa pælebygninger (i lighed med de 

 meklenburgske, der ligeledes var fundne i myrer) og forventer i 

 ethvert fald, at omhyggelige iagttagelser ved de fund, man støder 

 paa i vore myrer, vil kunne bringe klarhed over spørgsmaalet og 

 føre til meget vigtige resultater. 



Andre norske videnskabsmænd har ogsaa været inde paa 

 spørgsmaalet om myrpælene eller (3mtalt dem. Saaledes Blytt i 



