JsJo. 3] DE GAADEFULDE MYRPÆLE. 21 



specielt vaar og høst af vadefugle og forøvrigt ogsaa af andre 

 fugle som f. ex. svømmefugle (ænder, maager og lign.). Da for- 

 staar man ogsaa, hvortil kløften i øverenden skulde tjene, nemlig 

 til at træde snaresnoren ned i, efterat man havde slaaet f. ex. en 

 knude paa samme, saa snaren ikke skulde rives løs. Og da 

 bliver ogsaa pælenes skraastilling forklarlig, idet denne skulde gjøre 

 sit til, at endog smaa pæle af større fugle, som blev fast, ikke 

 lettelig kunde rykkes op. Og fra min virksomhed som prest i 

 Finmarken (Karasjok) erindrer jeg, at smaagutterne der brugte 

 fodsnarer til fangst af snespurv, idet de paa barflækkene om 

 vaaren satte ud fodsnarer (horribile dictu!) i 100 vis, fastbundne 

 til noget tungt (en lem af træ eller lign. ; anvendelse af nedram- 

 mede pæle hindredes af tæle i jorden); derpaa lagde de græsfrø 

 rundt som lokkemad; saa laa de selv paa lur og tog spurven, 

 saasnart den blev fast. Og andre steder skal ogsaa fodsnarer 

 være anvendte, saaledes f. ex. i Lofoten og i Lyngen, hvor fod- 

 snarerne befæstes til lidt tunge, lange stokke. I nærheden af Solem- 

 ringen (af myrpæle), hvor forøvrigt ogsaa pæle fandtes enkeltvis, 

 laa der, som foran nævnt, en lang, tynd furustok. 



Benyttelsen af pælene til fodsnarer forklarer ogsaa pælenes 

 almindelige forekomst ved „bredden" af myrer eller senere opfyldte 

 smaatjern eller langs den noget ophøiede, mindst bløde del af 

 myren, paa hvilke lokaliteter man nemlig særlig paatræffer myrpæle. 

 Fremdeles bliver da pælenes optræden uden nogen bestemt regel 

 eller orden forstaaelig, idet pælenes pladsering kun blev afhængig 

 af terrænets beskaffenhed og jægerens større eller mindre forsyning 

 af pæle med tilbehør. Og endelig faar man da ogsaa forklaring 

 paa den omstændighed, at enkelte myrpæle, som foran nævnt, er 

 tilspidsede af mennesker, som ikke raadede over tilstrækkelig fær- 

 dighed eller kraft til at føre øxen, idet det vel ofte blev de hjemme- 

 værende børn eller hustruen, som stelte med fuglesnarerne, medens 

 husbonden selv var ude paa langfærd eller havde andet vigtigere 

 fore. Og pælenes forekomst i nærheden af husene er ogsaa for- 

 staaelig. Med snarerne paa „Bolholmen" kunde man fra den nær- 

 liggende gaard Sundsbø godt holde oic ; tværs over det småle sund 



