No. 3] DE GAAUEFULDE MYRPÆLE. 33 



andre ting, f. ex. tilgangen paa trævirke paa de forskjellige lokali- 

 teter og i de forskjellige tidsperioder, spiller ind. En anden ting 

 er, at myrpælenes henføring til bestemte tidsaldere som ovenfor 

 antydet kan passe saa nogenlunde paa de beskrevne pæle fra 

 Smaage. Ældre end løvtræpælene er igjen de med hoved, hals, 

 hage, hul og lign. forsynede furu- og enerpæle fra stenalderen og 

 sandsynligvis ogsaa ask- og egepælene. 



Løvtræ- og yngre furupæle sammen er, som foran næv'nt, 

 inden Akerø før fundne paa Tautra og paa Sundsbø paa Otterøen. 

 Paa det sidstnævnte sted stod furupælene ret over løvtræpælene, 

 netop som paa Smaage, men temmelig dybt; forøvrigt sav- 

 nes saavel fra Tautra som Sundsbø oplysning om løvtræ- 

 og furupælenes indbyrdes afstand og om deres nøiagtige 

 dybde i myren. Ved fremtidige lignende fund bør man 

 være særlig opmerksom herpaa. 



Dernæst erhvervedes 2 myrpæle, fundne paa nabo- 

 gaarden Solem (paa bygdemaalet „øygaren"), beliggende 

 høit ovenover den store, flade mjn'strækning, som danner 

 øen Gossen. Pælene fandtes ved jordbrj^dning, ca. 65 cm. 

 dybt, i udmarken s. for husene, paa skraaningen nedimod 

 stormyren, paa et sted, hvor myren efter terrænforholdene 

 at dømme ikke har vokset hurtigt. Begge pæle var af 

 ener. Den ene var 30 cm. lang, 3 cm. tyk, nedentil til- p. 

 spidset paa samme maade som de almindelige løvtræpæle 

 med ét, dog meget langagtigt snit, oventil ikke afraadnet 

 og i denne ende tildannet saaledes^ at pælen har et „hoved", 

 v^el 4 cm. tykt. Se fig. 5. Pælen er vistnok tildannet med sten- 

 redskab. Paa midten er den temmelig svag og tynd paa grund af 

 et eller flere mislykkede hug eller snit (under tildannelsen). Om 

 pælen stod eller laa i myren, kunde der ikke skaffes oplysning om. 



Den anden pæl fra Solem er egentlig ikke nogen myrpæl, idet 

 den er af en anden type end de almindelige myrpæle, men har dog 

 vistnok været benyttet i samme øiemed som disse. Se fig. 6. Den 

 er 68 cm. lang og sandsynligvis tildannet med stenredskab, i den 

 tykkeste ende, som ikke er afraadnet, tvert af huggen (paa 

 en forøvrigt noksaa primitiv maade) og der 57-2 cm. tyk, hvorfra 



