34 



H. SAXLUND. 



[1907 



den jevnt smalner nedover til den anden ende, som gaar ud i en 

 spids, som ved optagningen desværre blev noget beskadiget. Paa 

 den ene side har den efter sin halve længde (i den tykkeste ende) 

 en tildannet flade (til høire paa billedet), som bevirker, at den ligger 

 støt, trods sin rundhed forøvrigt. Da den fandtes, laa den netop 

 saaledes i myren, ganske i nærheden af den foran beskrevne ener- 

 pæl. I den tykkeste, ikke afraadnede ende fandtes 

 ingen antydning til hage, hals, hoved, hul, kløft elier 

 lign. til at binde snare i. (Det, som paa billedet ser ud 

 som indsnit, er merker efter snøret, hvormed „stokken", 

 som man vel helst bør kalde den, har været ombundet 

 — for at hindre, at træet under indtørringen skulde 

 sprække altfor meget). I den småle ende har 

 stokken derimod en kløft og desuden muligens 

 antydning til rester efter et snit paa tvers. Og i denne 

 kløft kan en fodsnare være træd ind og stokken der- 

 efter være udlagt ved bredden af myren. Paa den maade 

 vil stokkens eiendommelige form kunne forklares. Stok- 

 ken veiede i utørret tilstand 700 gram og kunde saa- 

 IJH ledes være passende tung til brug ved fangst af mindre 

 vadefugle; men som alle de fundne myrpæle skrumpede 

 den under indtørringen ind ca. Vs, baade hvad størrelse 

 og vægt angaar. Saadanne flytbare fangststokke 

 kan godt tænkes at have vist sig særlig praktiske un- 

 der datidens fuglefangst. Og her har vi kanske forkla- 

 ringen paa den „stok", som foran er nævnt som før 

 fundet (men ikke erhvervet) paa samme gaard (Soiem) 

 F'ig- 6. i nærheden af en ring af myrpæle, nogle 100 m. fra 

 findestedet for den ovenfor beskrevne fangststok. 



Paa samme gaard (Solem), men høiest oppe, straks n. for 

 husene, er der til forskjellige tider ca. 130 cm. dybt (endel muld 

 er før bortkjørt), ved jordbrydning i myr fundet hele mængder af 

 rester af løvtræpæle (birk, rogn- og hassel) af den almindelige type, 

 som oftest tilspidsede med ét hug (med en noksaa smal øxe). De 

 har dog alle været meget forraadnede, især i øverenden. 5 af dem 

 er erhvervede. 



