16 o. NORDGAARD. [1907 



Med god grund mener nævnte forfatter, at forekomsterne ved 

 Leraaerne (Snaasen, 28 m. o. h.) og Reitlo (Stod, 30 m. h.) kan 

 henføres til tapesniveauets høieste strandlinje. Derimod betviler 

 jeg, at disse to banker er afsat paa et dyb af ca. 30 m.; thi spe- 

 cielt ved Leraaerne angis Mytilus edulis at være almindelig, og 

 jeg kan ikke tro andet, end at en almindelig forekomst af denne 

 art markerer en ren littoraldannelse. Men i ethvert fald har ganske 

 vist en sænkning fundet sted i tapestiden. Thi skjælbanken i 

 Vaattaskjæringen maa svare til en strandlinje af mindst 30 meters 

 høide, mens iltfac^n<-niveauets laveste strandlinje angis at ligge i 

 25 meters høide. 



Bemerkninger om stenalders bopladsen ved Stenkjær. 



Affaldsdyngen ved Stenkjær opdagedes i 1871. Ligheden med 

 de danske kjøkkenmøddinger blev straks erkjendt, og de fundne 

 rester antoges at maatte skrive sig fra beboelsen af et stenalders- 

 folk.^) De første undersøgelser foretoges af R. Ziegler, men den 

 nærmere bearbeidelse af materialet skyldes K. og O. Rygh.-) 

 Ziegler har ved nivellement bestemt affaldsdyngens beliggenhed 

 til 95 fod over høivand. Den var cirkelrund med et tvermaal af 

 10 m., dybden ansloges til ca. V2 rn. Dyngens masse bestod af 

 skjæl og dyreben. I midten fandtes en hel del kul, som tydede 

 paa, at der havde været et ildsted. Man mener at ha paavist ben 

 af bæver, elg, ren og hund. Alle marvben var kløvede. Der fandtes 

 et betydeligt antal af redskaber og vaaben, saaledes en tverøks 

 med skafthul af elgshorn, 2 pilespidser af skifer med agnorer og 

 tange ^), en enegget kniv af skifer, 2 økser af skifer uden skafthul, 

 et fladt stykke skifer med fure, sandsynligvis søkk paa fiskesnøre, 

 samt brudstykke af pilespids af horn.^) 



Ifølge prof. O. Rygh blev de i dyngen fundne organiske rester 



1) Se Foren. t. n. fortidsmindesmerkers bev. aarsb. 187], p. 8 — 9. 



2) Aarsb. 1871, p. .34, 100. 



3) Cr. K. RYGH, Spidser og Knive af skifer. D. kgl. n. V. Selsk. Skr, 1902, 

 nr. 3, p. 19. 



4) Cf. K. RYGH, Trøndelagen i forhistorisk tid, Festskr. ved Trondhjems 900 

 aars jubilæum 1897. p. 11 — 12. 



