28 O- NORDGAARD. [1907 



I den nærliggende myrgrubbe fandtes i sand: 

 Cardium edule, Lin., 3 hele stykker, 1. 28 mm., 

 Cyprina islandica, Lin., et brudstykke, 

 Astarte lanksi, Leach, 6 stykker, 1. 13 mm., 

 Macoma calcaria, Chemn., brudstykker af smaa eksemplarer, 

 Littorina littorea, Lin., alm., 



— ohtusata, Lin., sjelden. 

 Balanus sp. 



Forekomsten ved østre Dyen og Smaaaasan har A. Hoel 

 henført til det saakaldte mactraniveau, og mine fund fra de samme 

 steder har ikke bragt for dagen nogen kjendsgjerning, som skulde 

 vidne imod rigtigheden af dette. Det er vel ogsaa rimeligt, at 

 størstedelen af skjællene fra Bergskanalen og Halsetenget skriver 

 sig fra tiden før tapes, men det synes være sandsynligt, at enkelte 

 former saasom Corhula gihha, CuUellus pellucidus, Patella vulgata, 

 Arcinella plicata, Capulus hungaricus og Turritella terebra er 

 indkommet i den egentlige tapestid. De nævnte forekomsters be- 

 liggenhed over havet staar heller ikke i strid med en saadan an- 

 tagelse. Dengang banken i Stenkjærmorænen dannedes stod ganske 

 vist Snaasenvandet i niveau med den øvrige Trondhjemsfjord, og 

 som jeg før har fremholdt, kan dette niveau sættes til ca. 30 m. 

 over den nuværende middelvandstand i fjorden. Forøvrigt vil jeg 

 ikke indlade mig paa en nærmere karakteristik af disse skjælfore- 

 komster, før jeg har et større materiale til min raadighed. 



3. Baklandets teglverk. 



Ifølge kong Magnus Lagabøters retterbod af 13. september 

 1277 skjænkedes til Kristkirken nogle teglverkstomter, som laa 

 hinsides Nidarbakken.^) Dette anføres forat vise, at man tidlig var 

 opmerksom paa den fortrinlige lerforekomst paa øvre Baklandet. 

 Om teglverket har været i drift helt fra det 13. aarhundrede kan 

 neppe nu udredes, men i slutningen af det 18. aarhundrede dreves 

 og eiedes det af general v. Krogh. 1 1890 gik det over til et 



1) Se HENR. MATHIESEN, Trondhjem i den senere middelalder, II, p. 89. 



