G. HALLSTROM. [1907 



De svenska ristningarna ligga vid Glosa i Aisens socken, NV. 

 om OstersLind, och vid Landverk, på norra stranden av Annsjon, 

 i Åre socken. Framfor allt den senare staller sig avgjort i grupp 

 med de namnda norska ristningarna. 



I Norge finnas ytterligare 4, vilka jag hoppas att redan i sommar 

 få besoka, nåmligen vid Bogge i Næsset pgd., Romsdals amt, i Glo- 

 menfjord, i Sagfjord och i Ofotenfjord, alla i Nordlands amt. Det 

 som karakteriserar gruppen åro de naturalistiskt tecknade djurfigu- 

 rerna i oftast naturlig storlek. I allmånhet år det renar, som teck- 

 nats, men åven ålgar (Landverk, Bardal, Bogge(?), Glomenfjord), 

 bjornar (Landverk, Glomenfjord) och fisk (Glomenfjord). De storsta 

 djuren forekomma vid Bardal, nåmligen ånda till 3.15 m. långa ålgar. 

 Storsta delen av de norska ristningarna ha omnåmnts i den norska 

 facklitteraturen ^), men ofta mycket flyktigt. En sammanstållande 

 studie år gjord av A. W. Brøgger i Naturen 1906 ,,Elg og ren paa 

 helleristninger i det nordlige Norge''. Han år den forstå, som fram- 

 kastar formodan om dessa ristningars slåktskap med den palæoli- 

 tiska konsten i Frankrike och sager vidare, att ,, sandsynligvis skri- 

 ver en del af de arktiske tegninger sig fra stenalderen". 



Jag kommer till det resultatet att de samtliga hårrora från 

 stenåldern och snarare aldre ån yngre sådan. 



Det forstå steget till tidsbeståmning få vi i Bardalsristningen, 

 vilken, som Lossius påvisat, består av en aldre och en yngre del. 

 De Stora ålgarna åro nåmligen langt efter sin tillkomst overristade 

 och delvis forstorda av storartade och utpråglade bronsåldersrist- 

 ningar, framfor allt skepp. Då man från denna punkt vill nå 

 vidare, maste man se sig om efter liknande foreteelser, forst inom 

 det nordiska området. Dår tråffa vi endast inom stenåldern exem- 

 pel på en jåmforlig konst. Av de tre exempel, som finnas, åro 

 två i lera modellerade små ålgfigurer från den stora stenålders- 

 boplatsen (dostid — gånggriftstid) vid Åloppe i våstra Upland, 



1) K. Lossius: Arkeolog. undersegelser i 1896 (Vidensk.selsk. skrifter 1896), 

 Arkeol. undersøgelser i 1897 (ibid. 1897), Helleristningen paa Bardal (Aarsb. 

 1896), Antikvar, notiser Ira N. Trondhjems amt (ibid. 1898). B. Ziegler: 

 Arkæolog, undersøgelser (Vidensk.selsk. skrifter 1900). A. Helland: Helle- 

 ristninger ved Glomcn etc. (ibid.) 1900), De nordligste kjendte Hellerist- 

 ninger (Aftenposten 2. XII. 1906). 



