No. 12] HARØHYTTEN OG MYRPÆLENE. 15 



dalsøerne, hvor (som f. eks. paa øen Gossen) de store myrstræk- 

 ninger midt paa øen har furustubber, men ingen myrpæle. 



Og i samme forenings aarsberetning for 1889 omtales 8 træ- 

 pæle fra en m^'r paa Fitja i Søndhordland. Pælene findes der i 

 mængde og staar tildels saa tæt, at man kan komme til at sætte 

 foden paa 3 pæle paa en gang i de dele af myren, hvor de findes. 

 I overlærer K. Ryghs „faste fornlevninger og oldsagsfund i søndre 

 Trondhjems amt", side 164, omtales efter K. Lossius's indber. i 

 Vidsk. S.Skr. 1878, side 2 f\\, lignende fund fra Hopstad paa Hitte- 

 ren (45 cm. lange furupæle, nedentil øiens3'nlig med jernøkse til- 

 spidsede, 1 m. dybt i myren med omtrent 30 cm. s indbyrdes 

 afstand). 



Og i sin reiseindberetning i Vidsk. S. Skr. for 1888—90, side 256 

 — 257 omtaler K. Lossius myrpæle, fundne ved Kalsvik i Bud 

 prestegjeld, og en ,,hugstabbe" og fiiser af træ, muligens af myr- 

 pæle, fundne dybt i en myr ved Hustad, samt rester af træstør, 

 fundne i m3^r ved Male, ogsaa i Bud prestegjeld, 



Dr. Reusch oplyser, at professor O. Rygh mundtlig havde 

 meddelt, at han fandt det lidet sandsynligt, at myrpælene kunde 

 være „ulveskræmmer", da de, som det fremgaar af beskrivelser, 

 findes tildels ganske tæt ved hverandre. (Man havde beretning om, 

 at en „skrubbeskræmme" blev opsat over Sandeid og i 100 aar 

 holdt ulven borte fra egnen udenfor). 



Hr. skoledirektør KuUmann har velvillig meddelt, at han paa 

 Søndhordland har hørt befolkningen fortælle, at ogsaa der finder 

 man hvert aar mange myrpæle, dog i de senere aar i aftagende 

 mængde. Paa bygdemaalet kaldes pælene der „fiendsnabbar" 

 (O: fodangler). 



Jeg har tænkt mig muligheden af, at man ogsaa ad anden 

 vei end ved fund kunde komme lil at faa vide noget om brugen 

 af myrpælsnarer, som efter de nu gjorte talrige fund af myrpæle 

 langs vore kyster, synes at have været meget anvendte i gamle 

 dage. Mon om ikke helleristningerne skulde kunne meddele 

 os noget herom? Disse, som dog fortæller os forskjelligt om for- 

 tidens næringsliv. Sagaerne derimod har jo andre ting at berette. 



Naar myrpæle og andre lignende redskaber ikke fremdeles er 



