12 I- HAGEN. [1907 



heter det således, at bladene skal være længere og smalere end 

 hos Z. viridissimus og i tør tilstand snoet; Milde beskriver dem 

 som (i fugtig tilstand) utstående, delvis tilbakebøjet, linje-lancet- 

 formet med længere brådspids end hos den sidstnævnte art, som 

 har dem aflangt lancetformet og i fugtig tilstand tilbakekrummet- 

 utspærrede. Braithwaite kalder dem længere og smalere, snoete, 

 med sterkere nerve, som pludselig forsvinder i spidsen ; omtrent de 

 samme skillemerker gir også Limpricht. Frugt hos Z. rupestris 

 nævnes kun av Corbiére og Braithwaite; den første forfatter be- 

 skriver den overhodet ikke, medens det hos den sidste heter: 

 „Capsule pale brown, subcylindric, tapering at base, not contracted 

 at mouth." 



Hvad alle forfattere er enige om, nemlig at Z. rupestris skal 

 være mørkere av farve, har vel sin rigtighet, men når det også 

 siges, at den skal være grovere, da er dette noget, som motsiges 

 av de norske eksemplarer; den er vistnok snart grovere, snart 

 spædere, men det er en iagttagelse, som nødvendigvis må påtrænge 

 sig, at de frodigste eksemplarer netop tilhører den typiske Z. viri- 

 dissimus. At bladene hos Z. rupestris er længere, er på ingen 

 mate tilfældet med de norske planter; da der ikke kan tviies om 

 rigtigheten av de utenlandske angivelser desangående, må man i 

 dette stykke komme til det resultat, at der her ikke hersker nogen 

 lovbundethet, men at bladene hos Z. rupestris snart er kortere, 

 snart længere end hos Z. viridissimus. Brådspidsen hos den føi-ste 

 er vistnok ofte længere end hos den sidste, men jeg har ikke kunnet 

 tilegne mig den opfatning, at dette er gjennemgående, og det samme 

 er tilfældet med nervens forhold; jeg har ikke været i stand til at 

 indse, at der er nogen forskjel i den mate, hvorpå den forsvinder 

 hos den ene og hos den anden form. Man vil overhodet i bla- 

 dene forgjæves søke efter et merke av den beskaffenhet, at det 

 tillater en sikker adskillelse mellem to forskjellige arter. 



Med frugten er det ikke synderlig bedre bevendt. Jeg har 

 undersøkt frugtplanter fra Cherbourg („sur les murs" leg. Corbiére 

 ^U 1887), og det har vist sig, at de stemmer vel overens med 

 Braithwaites beskrivelse av kapselens omrids; denne er dog ikke 

 lysbrun, men mørkt rødbrun; men det er også kun konturen, som 



