'i I junnar -Andersson. 



anatomiskt-fysiologiska området af botaniken ha varit fih-cniål för sä mycken 

 iakttagelse, så mycken spekulation ocli så mycken tvist som frågan om orsa- 

 kerna till och (]c närmare förhållandena vid slingringen. Genom Darwins, 

 Sachs, Wortmans m. tl:s ') arbeten känna vi också en mängd yttre detaljer 

 vid växternas slingring; däremot äro undersökningarne öfver dessa slingrande 

 starnmars anatomiska förhållanden ytterst få. Det torde ej vara nödigt att nii 

 uppräkna de arbeten, som äro egnade åt detta ämne eller d(>, uti hvilkn enstaka 

 detsamma belysande fakta sta att finna, alldenstund i det följand*» tillfälle blir 

 att anföra livad som därom är kändt. 



l'^nder växtanatomiens fortgående utveckling har tydligt nog de sling-rande 

 stammarnes anatomi ej lilifvit helt och hållet opåaktad. Huoo von Mohl ^) 

 egnade dem redan uppmärksamhet. Sammanfattningen af den anatomiska un- 

 dersökning han egnat de slingrande stammarne uttrycker han sålunda: "im Bau 

 des Stengels unterscheiden sich die Schlinggewächse nicht von den übrigen 

 Pflanzen. — — — — Eigenthümliches hat der ^Stengel der Schlingpflanze in 

 seiner Zusammensetzung nichts; kein System ist in demselben vorhersehend. 

 Ebensowenig lässt sich eine eigenthümliche Vertheilung der Gefässbündel in 

 demselben nachweisen. ' Der caulis volubilis flndet sich ungefähi' in den" Hälfte 

 der Familien, bei Monocotyledonen und Dicotyledonen, und zeigt denselben Bau, 

 wie andere nicht windende Pflanzen in densellien Fiimilien. — — — — — 

 kurz nur die Lebensäusserungen und die Art des Wachsthumes, aber nicht ihr 

 Bau zeichnet diese Pflanzen aus"". ') Utaf Mohls egna figurer framgår docsk 

 såsom en tämligen genomgående karaktär de ovanligt stora kärlen hos dessa 

 växter; dessa omnämnas också vid specialbeskrifningarne. 



Under de årtionden, som ligga kring medlet af detta århundrade, blef den 

 komparativa väfnadsbetraktelsen visserligen ett gärna odladt område, men vid 

 de olikheter i byggnaden, som tillpassningen såsom sådan frambragt, fästes föga 

 eller intet afseende. Det var också hufvudsakligen den egendomliga väfnads- 

 grupperingen hos lianerna, som väckte CrCoers ") uppmärksamhet. Såsom god 



') Se KoHL F. G. Beitrag zur Keimtuiss des 'V\''indens der Pflanzen. ■ — Pringsli. Jalirb. 

 Bd. XV (1884); sidd. 328—342 „historisches". 



-) Ueber den Bau und das Winden der Ranken und Schlingpflanzen. — Tübingen 1827. 



') 1. c: sidd. 92 och 93. 



') Einige Beiträge zur Kenntniss von sogenannten anomalen Holzbildungen des Dicotj'- 

 leustammes. — Bot. Zeitung .Ilirs. 8 fl850): ^-idd. 07. 121, 137, IUI, 177. Jhrg. 9 

 (1851); sidd. 465, 481. 



