Sturlioi' öfvoi' örtartailo, slingrande stammars jämförando anat.nnii. -^ ■' 



som här gör sig gällande har redan fornt framhållits beträffande silrör och 

 mjölksaftkärl i rötterna af Cirlidi /arrcr, CanipawlanTr. Pupnreraceer af de 

 Bary ') som betonar att "i samma män som deras (d. v. s. mjölksaftkärlens) 

 antal tilltager så minskas silrörens". Står sålunda detta rent anatomiska fak- 

 tum kvar, hvilket tyckes berättiga att för detta speciella fall instämma med 

 hvad DiPPEL -) såsom resultat af sina undeisökningar säger om mjölksaftkärlen 

 (ifverlnifvud, att de "bilden Bastgefässe dei' milchenden Gewächse, welche in dei- 

 .lugend zum mindesteri die Funktionen der Siebröhren erfüllen", så bör det natur- 

 ligen ej glömmas att innehållet i garfsyrebehållarne och silr<)ren är — äfven 

 om de f(»i-ra skulle visa sig faktiskt innehålla ägghviteämnen — väsentlio'en 

 olika. Det enda, som i närvai'ande stund med visshet kan sägas om de förras 

 innehåll, är som ofvan framhållits att det jämte garfsyra äfven innehåller andra 

 ämnen. På garfsyrans betydelse skall här ej ingås, i all synnerhet som ej 

 några speciella undersökningar värkställts i denna riktning och här sålunda 

 endast vore att stödja sig yå de nyaste alldeles icke definitiva uudersi')kningarne 

 af Krau.s ") och Bijsgen ^). Föir att komma garfsyrebehållarnes fysiologi när- 

 mare ))å lifvet, toi'de vägen vara den att genom på lämpligt sätt afpassade 

 kultui'försi'jk utröna i hvad mån garfsyrehalten och det öfriga innejiållet vaiierar 

 under olika yttre fiiidiållanden. Möjlii^cn blir jai;- också i tillfiille att utföra 

 sådana - försök. 



II. Den utvuxna stammen. 



Epidermis utgöres som vanligt utaf i yngre stadiei' mera långsträckta i 

 äldre genom väfnadsspänningen i tangential riktning sträckta, till formen iso- 

 diametriska celler. En del af dessa äro i den nedre delen af stammen fvlda 

 med ett ljus- till mörkgult sekret. Detta inlagras i cellen på så sätt att cellen 

 ej strax fylles därmed utan ett A'äggskikt först afsättes och sedan intar detta 

 allt större och större rum, till dess slutligen cellen är fvld. — 1 tväi'snitt eo'a 



') 1. c. sid. .541; ej som Haberlandt Vergl. Anat. sid. 227 angpi" sid. 180. 



^~) Entstellung der Milchsaftgefiisse. Eotterdcaiu. Nieiiwe. Vorh. v. li. B.itaafsch. Genoot. 

 1865. Sid. 105. 



^) Grundlinien zu einer Physiologi des Gerbstoffs. Leipzig 188H. 



') Beobachtungen über das Verh. des Gerbstoffes in den Pflanzen. Jenaiscbe Zeitschr. 

 f. Naturwiss. Bd. 24 (1889) sidd. 11—60. 



