studier öfvei- örtartade, slingrnnde stammars jämförande anatomi. 



43 



Vid undersökning- af material, som erhållits frän Alnarps humlegård, utaf 

 vissa former, hvilkas stam når ända till 10 å 12 mm. i tvärsnitt — under 

 \let vanligen äfven kraftiga stammar ej bli mera än omkring 5 mm. — obser- 

 verades emellertid att märgen på många ställen ej alls tycktes vara resorberad, 

 och på andra endast obetydligt. Vid en närmare undersökning visade det sig 

 emellertid att här var fråga om en patologisk förändring en kallus-bildning 

 antagligen närmast föranledd af att ett sår uppstått på stammen. Något mera ' 

 intresse får denna förändring därutaf att på det mig tillgängliga materialet de 

 nämda såren ej tycktes vara förorsakade af yttre våld utan af väfnadsspänning, 

 ty äfven då såren voro ganska länga, 'öljde de noga stammens egen torsion — 

 se fig. 20. 



n 



B 



Fio-. 20. 



Fig. 21. 



Skiss af ranka af Hmimlns Lupuhis med se- Skiss^af ranka af Humiiliin Lupulus med se- 

 kundär märgbilduing. På rankans (A) nedre del kundär märgbildning. A — D samma som i fig. 20. 

 finnes ett 3 '/, cm. långt sår. B. C och I) äro E visar sättet för den sekundära märgens upphö- 

 tvärsnitt på de genom prickade linier angifna rande nedanför nodus. ';,;.af naturliga storleken, 

 ställena af stammen. I dessa är den streckade delen 

 (sm) sekundär märg, den prickade (xl) sekundär 

 ved. ^1, af naturliga storleken./ 



