studier öfver örtartade. slingrande stammars jämförande anatomi. 57 



Fig-. 9. GarfsjTebeliållare från samma växtdel som föregående. Tecknad före behand- 

 ling med koncentrerad svafvelsyra. Denna åstadkom dock ej någon förändrino- i behållarens 

 inre. '"»".'^ (oljeimmersion). 



Fig. 10. Tvänne garfsyrebehållare från en stam af Humuliis japonkns i tvärsnitt. 

 I den öfre har innehållet genom en spaltning i längdriktningen delat sig i tvänne sträno-ar. 

 Den ljusare tonen i dessa mot garfsyrebehållarens midt anger ej plasmahud, utan endast 

 Ijusbrytningsförhållandeua i randzonen. ''""',. 



Fig. 11. Garfsyrebehållare med endast ringa garfsyrehalt. Samma järnkloridlösning, 

 som i fig. 14 framkallat fullkomlig svart färg, åstadkom i denna endast en svagt "rå ton. 



tiOO/ 



Fig. 12 Samma som föregående, men delvis tömd. a är plasmasäcken, hvilken vid 



tillU 



1- 



innehållets aftagande dragit sig från cellulosaväggen; hb hårdbast. 



Fig. 13. Visar samma sak som fig. 12. '^""Z,. 



Fig. 14. Starkt garfsyrehaltig behållare; se fig, 11. '^""\. 



Fig. 15. Parti af det sekundära bastet mellan tvänne märgstrålar i femte internodiet 

 nedifrån af Humulus Lupulus. Jdi hårdbast; $ silrör; /,■ kambium; nedanför detta några celler 

 af den sekundära veden. '*'"'/,. 



Fig. 16. Samma som föreg. fig., men i längdsnitt, s silrör; / följeceller; h biceller: 

 hb hårdbast. =30^ 



Fig. 17. Silrör inneslutet mellan tvänne grupper hårdbastceller (hbi; se sid. 16. '''"' 



Lunds Univ. Årsskrift. Tom. XXVIII. 



