-■i Johau Eriksou. 



stark ytterlist. Mesofyllet utgör&s af en ganska mäktig väfnad, som fullständigt 

 ger intrycket af ett bifacialt blad hos en högre växt. Palissadparenkymet ut- 

 göres nämligen af typiska palissader, som äro ordnade i tvänne lager, af hvilka 

 isynnerhet det öfre utgöres af i radial riktning starkt sträckta celler. Svani])- 

 parenkymet utgöres af oregelbundna ellei' rundade celler, som ligga i Hera 

 lager. På längdsnittet äro dessa celler sträckta i bladets längdriktning. Hvad 

 cellinnehället beti'äffar, kan anmärkas, att de palissadformiga cellerna antingen 

 livardera innehålla en mer eller mindre perlbandslik kloroplast eller ock har 

 kloroplasten sönderfallit i flera klumpar. I den undre delen af mesofyllet finnas 

 vanligen flera , kloroplaster i livarje cell. Bladkanterna utgöras endast af de 

 båda epidei'mislagren och bilda deiföre liksom ett hyitaktigt bräm på bladet. 

 lvärlknip|)et är på grund af bladets tjocklek temligen mäktigt och består af ett 

 re), mängcelligt xylem och ett åtminstone i sin yttre del klon^fyllförande bast. 

 Ldfrra/f h](((l. Dladet har ett egendomligt utseende, i det att den ena 

 hälften iir grön, den andra rödfärgad. Undersidans epidermisceller äro lång- 

 sträckta ined raka mellanväggar. Klyföppningarne äro fåtaliga och bilda en 

 ti'anspirationsstrimma under medelnerven. På den öfre sidan äro klyföppnin- 

 gai'ne belägna pä bladets gröna hälft, i största mängd närmast kanten, glesare, 

 ju närmare man kommer den i'ödfärgade delen. De öfriga epidermiscellerna äro 

 långsträckta utom på de ställen, der klyföppningarne ligga tätt, i)å hvilka ile äro 

 kortare, (irundväfnaden utgöres i bladets undi'e del af i tväi-snitt oregelbundna 

 eller rundade celler, hvilka bilda en lakun()s väfnad, i dess öfre del af rundade 

 celler, med undantag af det lilla parti at l)ladet, som vetter mot ljuset, der de 

 öfre cellerna äi'o tydligt jialissadformiga. Det motsatta kantpartiet utgöres 

 endast af de båda epidermislagi'en, livilkas cellväggar äro' impregnei'ade med ett 

 rödt färgämiu' — orsaken till den ena bladhälftens röda färg. "Tropical Ame- 

 rica in exposed places''. 



Selaginella pilifera A. Br. 



Denna art öfverensstämmer i hufvudsak med den föregående. 



Dorsdlt Jilad. Som en afvikelse tVån den föregående kan anmärkas, att 

 klyföppningar äfven förekomma på den undre ytan, der de bilda ett transpi- 

 rationsfält under medelnerven. Kärlknippet är nästan ännu starkare utveekladt 

 än hos den föregående, med ett bandlikt xylem. 



Ldteialt hlad. Medan hos den föregående transpirationsstrimman låg under 

 medelnerven, är den hos denna art belägen något åt ena sidan. Ett gulaktigt 



