Bidrag" till käniicilumrMi om Ly<-o|Kiiliiii'l)la<leiis aiiatouii. '^'^ 



Lycopodium tetragonum llouk. et Gicv. (Tab. II Fig. 10). 



Bladen äro hos denna art tryckta intill stammen. 



Epidermiscellerna äro långsträckta i närheten af medelnerven, närmare blad- 

 kanten mera isodiametriska. Ytterväggen är på yttre sidan betydligt tjockare 

 än på den inre. På båda sidor äro ytterväggarne porösa och kntiserede. Klyf- 

 öppningarne förekomma endast })å den nndre sidan. 



Cfrnndväfnaden består af tunnväggiga, oregelbnndna, j)å längden sträckta 

 celler med ett vågigt förlöp]). Väfnaden är ytterst svam])ig. De närmast ejii- 

 dermis belägna cellerna skicka kortii trattlika ntskott mot denna väfiiad. Inga 

 ])orskifvor hafva observei'ats. Trakeiderna omgifvas af rel. tniniväggiga, små- 

 lumiga celler och deriitanför af storlnmiga celler med något kollenkymatiska 

 väggar. Epifyt. 



Lycopodium affine Ilook. et Grev. 



P]pidermisceller långsträckta, isynnerhet i'A'wv och nnder medelnerven, med 

 raka, porösa mellanväggar. Ytterväggar förtjockade, kntiserade, porösa med 

 dels stora, aflånga porer intill mellanväggarne dels små, spricklika porer på den 

 fria delen af ytterväggen. De stora klyföppningarne äro belägna |>å undersi- 

 dans flankpartier. Ijladkanten är ITirsedd med 1-, l'- eller .'i-celliga hår. (irund- 

 väfnaden är ytterst lakunös. Cellerna äro utdragna pa längden och försedda 

 med arm lika utskott. 



Bastelementen äro, åtminstone de yttre, storlumiga oeli försedda ined något 

 förtjockade väggar. 



De tre följande arterna utmärka sig genom sina breda blad, livilket har 

 till följd, att grundväfnadseleinenten äro mer (dier mindre strJed^ta i tangen- 

 tial riktning. 



Lycopodium Plilegmaria L. (Tab. II Fig. (i o. 7). 



Epidermiscellerna äro något sträckta i längddimensionen, isynnerhet i när- 

 heten af medelnerven, men kunna äfven hafva oregelbundna, ofta stjärnlika for- 

 mel'. Undersöker man ett tvärsnitt, Hiiner man en kraftigt utvecklad epider- 

 mis, med starkt förtjockad och kutiserad yttervägg samt något förtjockade mel- 

 lanväggar och innervägg, äfvenledes kntiserade. Porer finnas i såväl yttervägg 

 som mellanväggar. Klyföppningarne förekomma företrädesvis på den undre 

 ytan och äro aflägsnade frän medelnerven. De visa en oregelbunden orientering- 

 Klyföppningsapparaten, som har en nästan cirkelrund omkrets, är liksom om- 



