2 



B. Jönsson. 



plantan träder utom sitt skyddande hölje och bereder sig- till sjelfatändi"- lifs- 

 vcrksamhet. Härpå har också Nobbe med hänsyn till ljuset, hvaroin här 

 hufvudsakligen blir fråga, hänledt uppmärksamheten, då han frånkänner ljuset 

 all betydelse, när det gäller att väcka lif i växtfrön, under ilet han naturligtvis 

 ])å intet sätt vill eller kan bestrida detsamma en sådan verkan i'ür groddar i 

 mera utveckladt tillstånd '). A andra sidan torde det väl också vai'a teinligen 

 klart, att, om t. ex. ljuset i motsats till Nobbe's uppfattning men i öfverensstäm- 

 melse med andra författares mening verkligen har någon betydelse för fröet i 

 dess tidigare utvecklingsstadier, denna betydelse måste vara af i viss mån 

 annan natur än den, då ljuset träder i relation till en assimilatorisk ap])arat 

 och till de lifsyttringar iiiom grodden, som härmed stå i närmaste samband. 

 Det är också en dylik sammanblandning af vid frögroning medverkande fak- 

 torer, som förleder en af senare årens forskare, Cieslae, att under en och 

 samma hufvudsynpunkt förena iakttagelser om Ijusgroning och vexlande assi- 

 milationsstyrka jemte varierande rottryck och rotutveckling vid olika slags 

 ljus ^); och obestridligen låter Pauciion samma fel delvis komma sig till last, 

 då han söker bestämma mängden af förbrukadt syre och förbrukad kolsyra 

 under olika ljus och högre eller lägre värmegrad ^). 



De förhållanden, yttre eller ini-e, hvilka verka bestämmande för groning, 

 i den omfattning densamma här tages, kunna naturligtvis vara af åtskilliga 

 slag. Att här till behandling upptaga alla dessa är ej denna afhandlings 

 uppgift, då densamma företrädesvis afser frågan om ljusets betydelse i före- 

 liggande hänseende. A'^i måste emellertid af lätt begripliga skäl taga hänsyn 

 till vissa af dessa yttre eller inre omständigheter, för så vidt desamma stå i 

 något orsakssamband med ljuset såsom verklig eller antagen nfulvändig gro- 

 ningsfaktor, och framförallt måste vi taga med i betraktande ile yttre agentiers 

 inverkan, hvilka såsom värme, fuktighet och luftens halt af syre genomgående 

 betraktas såsom absolut nödiga hir hvarje normalt fiu'h'ipande groning. För 

 öfrigt hänvisas beträtiande andra groningen bestämmande förhållanden till ionit 



') NoBBE, Fk., Uebt d. Licht ein. vortheilh. Einfluss auf d. Keim. ti. Gra.ssam.? (Vers.- 

 Stat., 1882, Bd. V pag. 347). 



') CiESLAR, Unters, üb. d. Einflnss d. Lichtes auf d. Keim. d. Sam. (Forsch, auf d. 

 Geh d. Agrikulturphys., LS83, Bd. VI pag. 270). 



■') Pauchon, ßecherch. sur le rOle de la lumiere dans la germination, 1880. 



