Ljusets betydelse för fruns groniug, ö 



Den förste som på experimentel väg sökte uttorsku ljusets verknings- 

 förmåga gentemot groende frön, var, sä vidt man kan döma af befintliga litera- 

 turuppgifter, Bernard Miesse, som af flera utftirde försöksserier kände sig 

 öfvertygad om, att ljuset ej influerade på frönas groning ^). Till samma resultat 

 kommo äfven Ingeniiousz ^), Senebier '), A. von Humboldt*) samt Lefébure^) 

 m. fl. med sina mer eller mindre fullständiga undersökningar, och Saussure 

 ansåg sig böra förneka icke blott solljusets utan äfven det vanliga ljusets med- 

 verkan vid groningsprocesséns första stadier ''). Ingenhousz är till och med 

 derom (")fvertygad, att ljus retarderar och att solljus rent af skadar groningen, 

 och denna mening delas äfven af Rociileder '), Boitakd ") och Senebier, 

 hvilken senare på sitt sätt finner förklaringen härtill, i det han antager, "att 

 ljus sönderdelar kolsyra och beröfvar fröet det nödiga syret och i stället af- 

 sätter kol i väfnaderna, som gör dessa senare fasta o. s. v." ^). Mirbel åter- 

 gifver i ungefär samma ordalag samma tanke ^"), och engelsmannen R. Hunt' 

 torde stå på samma ståndpunkt, i fall man får lita på det referat af hans 

 arbete, som finnes återgifvet uti Bot. Zeitung fin- år 1851, enär han tror sig 

 hafva grundad anledning antaga, att groning försiggår bäst under inverkan af 

 aktiniska strålar, medan de kombinerade Ijusstrålarne gifva sämre utslag och 

 det rena lysande ljuset hindrar groddens utveckling ^^). 



Att ljuset såsom sådant ej på afgörande eller märkbart sätt har något 

 inflytande på groningsprocessen, i den omfattning vi här tagit den, torde vara 

 begripligt nog och är helt visst ett faktum, som livad beträffar fullt mogna 

 kulturfrön ej torde kunna bestridas; «len praktiska erfarenheten augifver ju äfven 

 detta, då fröna i regel vid sådd nedmyllas i jorden ocli sålunda undandragas 

 ljusets inverkan, om också med en sådan operation afses delvis något annat, 



') Miesse, B., Experieuce sur rinlfuence de la lumiére sur les plantes (Journ d. pliys. 

 d. Bozier, 1775, Bd. VI pag. 445. 



^) Ingenmousz, Vers. mit Pflanzen, 1788, pag. 23-25.). 



=) Senebier, Physiol. végétale, 171)7, Tora. II pag. HiJfJ - 399. 



*) VON Humboldt, A., Aphorismen, 1794, pag. 90, 



'■") Lefébure, Sur la germinat. des plant., 1800, pag. 127. 



") Saussure, Recherch. cliimiqu. sur la végétat., 1804, pag. 21. 



') RotHLEDER, Phytocliemie, 1804, pag. 342. 



") BoiTARD, Journ. d. la soc. d'agron. prat., 1 ^^29, pag. o 10. 



^) Senebier, 1. c. pag. 399. 

 '") Mirbel, Elem. d. physiol. végétal , 1815, Tom. I pag. 77. 

 ") Bot. Zeitung, 1851. 



