6 



B. Jönsson. 



uemligen att erbjuda det ncdmyllade utscä<]et erforderlig fuktighet. På en dylik 

 ståndpunkt till Ijusgioningen stodo också Dk Candolle^), Meyen'), Fleiciiek^). 

 Heiden *) och Nubbe ■') m. fl. anslöto sig härtill. Sjelf hade jag liknande upp- 

 fattning, då jag för några år tillbaka fann anledning att yttra mig i denna 

 fråga ocli med ledning af då gjorda iakttagelser måste tillstå, att, om min er- 

 farenhet talade sannt, ljuset lika litet som mörkret utöfvade något som helst 

 afgörande inflytande på grobarheten hos fröna, de må tillhöra Poa pratensis, 

 raps eller någon annan växtart '^). 



Att deremot ljuset såsom lysande ljus skulle fördröja eller skada gro- 

 förniågan hos ett frö är ett förhållande, som redan vid första påseende före- 

 faller något eg(!ndomligt. Under dylika omständigheter skulle mörkret i vissa 

 fall åtminstone utgöra ett särskildt kraftigt medel till höjandet af grokraften, 

 och vi skulle på detta sätt erhålla tvenne olika slags frön: dels sådana, för 

 hvilkas groning ljuset är indifferent, dels sådana, hvilkas groning lider under 

 ljustillträde och i sammanhang härmed påskyndas i mörker. En sådan me- 

 ning hyllas emellertid af flera nyare författare, och Nobue anser sig ha funnit, 

 att groning i ljus gifver sämre resultat än groning i mörker, på hvilken grund 

 han också drager den slutsatsen, att ljuset under omständigheter verkar skad- 

 ligt, i det frönas groning fördröjes och fröna lätteligen hemfalla åt svamp- 

 bildning (ich förruttnelse '). Man har tillika särskildt utmärkt vissa fröslag, 

 hvilka borde företrädesvis betraktas såsom rnörkgroende frön, och såsom sådana 

 nämnas blanil andra frön af hampa, raps, hafre och kryphven. Denna upp- 

 fattning af frågan synes till och med vara den numera allena rådande inom 

 Tyskland och fåi' tydligast sitt uttryck deruti, att friigi'oning nästan öfverallt 

 vid d(> tyska frökontrollanstalterna sker i termostat med uteslutande af ljus. 



Man kan emellertid såsoui redan anförts, hysa sina tvifvel om riktigheten 

 af en dylik iisigt och omöjligt är väl ej, att vid anordnandet af de försök, på 



') De Ca.nuiille, Physiol. végétale, 1882, Tom. II pag. 638. 



'') Meyen, Neu. Syst. d. Pflanz. -physiol., 1838, pag. 312. 



•*) Fleischer, Beitr. zur Lelir. vom Keiui. d. Samen u. Gewächs , 1851, pag. ol. 



*) Heuies, Abhandl, üb. d. Keim. d. Gerste, 185!*, pag. 45. 



') Nobhe, Ilandb. d Samenk., 187(5, pag. 240. 



"^) Jönsson, F'rökontr.-anst:s i Lund verksamhet und år 1889, pag. I.'). — En felaktig- 

 het, som i nämda uppsats foretinues, rättas härmed, i det namnet Stebler bor utbytas mot 

 namnet Nolibe och tvärtom. 



') Xobbe, Vers -Stat.. 1882, Bd. V pag. 293; Vers.-Stat., 1883, Bd. XXVIII pag. 178. 



