10 B. .Tüiisson. 



OSS endast till senare tidens experimentella försök på detta område. Svårligen 

 torde sålunda — för att välja ett exempel — så pass divergerande analystal, låta 

 ena sig som de, hvilka herrar Nobbe och Stebler, hufvudmännen för de båda 

 riktningarne, framdragit såsom motbevis gentemot hvarandra. Ty då Steblek 

 kunde uppvisa groningssiffror för Ijusgroning, som med 52 ^ — 61 ^ öfverstego 

 motsvarande tal ior miirkgi-oning (i ljus 59 ^ och (51 ^^, i mörker 7 »^ och 

 O »^), fann Nobbe, att, nm frön af samma växt, Poa pratensis, utsattes för ljus, 

 grobarhetssiffran sjönk med 6 <)é — 17 ^ (i ljus 46.07 ^ och 61. as °ff, i mörker 

 65.50 ^ och 67.(X) ■,/;). En dylik motsättning uti groningsresultat kan natur- 

 ligtvis ej vara framkallad af en tillfällighet, allra helst som de anförda talen 

 ej äro allenastående exempel utan hafva sina motsvarigheter i åtskilliga andra, 

 här ej nämda talförhållanden. Antingen måste densamma bero på någon fel- 

 aktighet i försöksanställandet, i det ej alla försigtighetsmått iakttagits, som äro 

 nödiga för dylika undersökningar, eller också bör orsaken till de skilda resul- 

 taten sökas hos det vid de olika tillfällena begagnade försöksmaterialet. För- 

 nekas kan nog ej, att första alternativet varit i mera än ett tillfälle icke alle- 

 nast tänkbart utan äfven verkligt; dock torde dess inverkan på slutresultaten 

 ej räcka till att lösa svårigheterna i fråga. Enhvar som eger någon större 

 erfarenhet i dylika ting, skulle snarare vara frestad att på förhand söka grun- 

 den dertill uti materialets beskaffenhet, då detta kan vara olika moget, olika 

 skördadt o. s. v. Möjligt kan väl också vara, att detsamma förhåller sig olika 

 vid olika tider eller under olika yttre förhållanden. 



Betänker man slutligen, att uppgifterna på de fröslag, hvilka äro ljus- _ 

 känsliga eller icke-ljuskänsliga, ofta vexla och äro betydligt sväfvande, så att 

 ett fröslag, som af en förf. hänföres till de ljuskänsliga, af en annan förf. 

 anses såsom okänsligt för ljus, medan åter andra fröslag ena året förklaras 

 ljuskänsliga och andra året ljusokänsliga o. s. v., torde man ej på frågans nu- 

 varande ståndpunkt hafva grundad anledning att helt kasta öfver bord Ijus- 

 groningens möjlighet, och aldraminst får man tillvita sina motståndare opera- 

 tionsfel, då utslaget är sämre vid groning i mörker än i ljus. Hurusomhelst 

 har man med skäl ännu kunnat ställa sig tveksam, då det gällt tydningen 

 af vissa frösorters oniisskänliga reaktionsförmåga gentemot ljuset, och man kan 

 med Atterberg ^) undra, om ej någon hittills opåaktad faktor förefinnes, 



') AiTERHERfi, Kalmar kera. stat;s o. frökontrollanstis årsberiitt. för 1889 — 1890. 



