Ljusets betydelse för fröns groning. 



17 



fackmän är väl bekant och under omständia^heter kan få sin motsvarighet hos 

 snart sagdt hvilket fröslag- som helst. För att belysa nämda faktum och för 

 fullständighetens skull meddelas medelresultatet af 4 groningsserier af samma 

 rödklöfverfröprof, som ofvan anförts, och för hvilket groningssiftror redan an- 

 gifvits. Groningarna skedde under Oktober månad 1892 och således betydligt 

 närmare tiden för fröskörden än i först nämda försöksgroning. 



Trifolium pratense. 



1. Under 10 dagar och en medeltemperatur af 20° C. — 84.0 ,< (1 l.o ^ hårda frön 

 2 — 84o fl2o 



-"• 77 77 77 77 77 77 77 7) >~J1.'J „ y J. ^.w „ „ 



77 



"• 11 -.y 11 11 11 77 )7 77 ÖÖ.5 ,, (1U.5 „ „ ,, 



• 77 77 77 77 77 77 77 77 ÖU.U „ ( 1 / .0 „ ,, „ 



"• 77 77 77 77 77 77 77 77 O 1 .5 „ ( 1 '*.0 „ „ „ 



Differensen mellan detta och förut nämda, på våren anstälda försöket med röd- 

 klöfverfrö är ej ringa, men får ej betraktas såsom särskildt stor, enär densamma 

 mången gång kan för klöfverfrö blifva åtskilliga procent större, än hvad som 

 här är förhållandet. 



I hvarje tillfälle har ej för de anförda fröslagen i berörda fall kunnat 

 skönjas någon åtminstone mera i ögon fallande lifsväckelsc, framkallad af när- 

 eller frånvaron af ljus eller i följd af olika ljusstrålars inverkan. Lika litet 

 synes mörker hafva haft afgörande betydelse, såsom man velat påstå, för Daucus 

 Carota eller för Brassica eller för Cannabis sativa. Särskildt hafva talrika 

 försök med morotfrö af olika slag och olika härkomst företagits för att vinna 

 klarhet med afseende härpå; men resultatet har alltjemt blifvit detsamma, om 

 man ser bort ifrån do variationer, som alltid känneteckna ett sådant fröslag 

 som detta, och hvars qvalitet kan vara så ytterst olika i en och samma han- 

 delsvara. De erhållna talen kunna visserligen variera, men de tala ej särskildt 

 till fördel för mörkgroning beträffande detta fröslag. Skulle emellertid med 

 afseende på Daucus eller någon annan af de exempelvis nämda frösorterna 

 någon olikhet i groningskraft eller groningsenergi bemärkas, vore det till för- 

 del för ljussidan, för groningar under grön, röd eller ofärgad klocka. Åtskilliga 

 tecken hafva tydt härpå, när groningsförsöken utförts med nytt frö; med äldre 

 frö har detta aldrig inträffat. Olikheten är, om den finnes, för ringa för att 

 kunna särskiljas från vanlig naturlig variation och är ej markerbar. 



Lunds Univ. Ärsskr. Tom. XXIX. 3 



