Ljusets betydelse för fröns grouiiig. u •) 



jemförelse uppstäld försöksserie hade att passera ett alunlösningen motsvarande 

 lager af vanligt vatten. Groningsapparaterna stäldes inuti glasburkar, hvilka 

 åter insänktes uti större och vidare sådana, hvarefter mellanrummet mellan de 

 båda glaskärlen i ena fallet fylldes med alunlösning, i andra fallet med enbart 

 vatten. För att utestänga ljus uppifrån täcktes hvardera af de sålunda sam- 

 mansatta försöksapparaterna upptill af stanniol och sotsvart papper, dock så att 

 tillräcklig luftomsättning derjemte var möjlig. Vid de till jemförelse iordning- 

 stälda försöken var alltid tempei'aturen lika, iH" C. å 30°, C. och det hela 

 var stäldt utom påverkan af solljus, men dcremot under vexling af dag och 

 natt. Trenne serier af groningar utfördes och uttrycka nedanstående tal medel- 

 värdena af dessa försök: 



Af frön under ofärgad glasklocka inom alunlösning grodde — 82.n 9^ 

 Äf 



Af „ „ bla „ 



^ n n TI n 



Groningarne visa sålunda, så vidt siffror kunna tala, tydligt, att i det 

 aldra närmaste samma resultat fi'amkommer, vare sig ljuset passerar genom 

 alun- eller vattenlösning. Men de visa tillika, att en betydlig skihiad råder 

 vid användning af glasklockor af olika färg. Under de bhl klockorna inträdde 

 sålunda ingen nämvärd groning i jemförelse med den, som eihölls under de 

 färglösa. Med afseende på de anstälda försöken kan dessutom till bättre be- 

 lysning af sakförhållandena meddelas, att försök under blått ljus angåfvo en 

 groningsförmåga, som uppgick till öfver 8O.0 »,;, om de efter första försökstidens 

 slut öfverflyttades från blått till ofärgadt ljus, som fick passera igenom alun- 

 lösning. Vidare förtjenar anföras, att någon skilnad i groningsenei'gi ej vid 

 något tillfällig kunnat skönjas. 



' Om man får döma af de vunna talförhållandena, torde det ingalunda vara 

 tvifvel underkastadt, att ljuset under form af lysande ljus kan liafva betydelse 

 för väckelsen och påskyndandet af vissa fröns grokraft. I hvad mån detsamma 

 åter sträcker denna sin väckelseförmåga till fröna öfverhufvudtaget, lemna vi 

 för tillfället ur sigte, då densamma helt visst i många fall ej är för oss iakt- 

 tagbar. Hufvudsaken är, att ljuset kan medräknas såsom en verkande faktor 

 vid vissa frögroningstillfällen, låt vara att dessa tillfällen höra till undantagen. 

 Om vi sålunda haft anledning att ansluta oss till teorien om^verkan af inter- 



