Ljusets betydelse för fröns groiiin^'. ■ dö 



dunsaiiima. Normal groning iuträtlcr (U'iTih' oftast omedelbart efter det de skiljts 

 från moderväxten och tecken till lif börjar visa sig, så snart lämpliga gronings- 

 vilkor inträda. Särdeles allmän är dock eftermognaden hos vilda växters frön, 

 af h vilka somliga äro färdiga att gro föi'st efter månader och år ^). Samma 

 livilotid synas äfven lägre växters sporer behöfva och svamparnes sklerotiei- 

 kunna ligga i månader, innan tecken till lif hos dem förmärkes. 



Visserligen kan en dylik företeelse delvis förklaras deraf, att de ifråga- 

 varande fröna äro i besittning af ovanligt hård och fast bygdt skal, som för- 

 hindrar vattnets inti'ängande in uti fröet, hvarigenom längre tid åtgår, innan 

 grodden efter fröskalets uppmjukande erhåller för groning nödigt vatten. De 

 hårda fröna hos baljväxterna, för att ej nämna en mängd andra fröslag, till- 

 hörande vilda växtarter-, lemna också bästa exemplet härpå. Den omständig- 

 heten, att man medelst mekanisk behandling, medelst s. k. preparatpr, är i 

 stånd att i betydligare grad öka och påskynda groningsenergien, är ju ett ta- 

 lande bevis härpå. Hårdskaligheten räcker dock ej ensamt till att förklara 

 anledningen till, att vissa frösorter erfordra längre tid, medan andra närstående 

 endast kräfva några dagar för att påbörja en fullständig groning. Det händer 

 dessutom, att vexling och oregclbundenheter af anförd art inträtta hos en och 

 samma art och varietet. Skilda prof af samma art eller varietet ådagalägga i 

 detta hänseende olika karakter. Erfarenheten kan härpå lemna otaliga bevis. 

 Den sena groningen har oftast en annan anledning. Hon har sin grund i 

 eftermognad, och denna senare är hufvudsakligen förorsakad af ett oafslutadt 

 kt>miskt arbete inom fröet. Så länge detta pågår, är grokraften alltid nedsatt 

 och försvagad, och en ovanligare yttre kraft tyckes erfordras för att sätta nytt 

 utvecklingslif i den utbildade grodden. 



En dylik kraftig verkan åsyftar också riningen, hvilken som bekant stö- 

 der sig på den gjorda erfarenheten, att en sades- eller frövara genom f-n sådan 

 åtgilrd beröfvas öfverflödigt vatten. Härigenom påskyndas emellertid tillika 

 mognadsarbetet, och säden eller fröna få högre groningsenergi. På liknande 

 fysikalisk förändring och dermed förbunden metamorfos af innehållsbestånds- 

 delarna i väfnadscellerna och omsättning af för frölilVet vigtiga ämnen inom 

 fröet grundar sig äfvenledes groningsförraågan hos fröna i allmänhet. Med 



') IIaemlein, Ueb. d. Keimkraft von Unkrautsamen (Vers. -Stat., 1880, Bd. XXV pag. 

 465-470). 



