Ljusets betydelse för fröns grotiing-. 4-Ö 



ligt expcrimentelt besannats, och att den med det sätt, hvarpå försök utförts, 

 lika väl kan betraktas såsom följd af olikhet i värme som följd af skiljaktig 

 belysning. Att under normala groningsförhållanden en dylik relation mellan 

 syre och kolsyra som den sist anförda verkligen förefinnes kan naturligen ej 

 bestridas, aldrahelst då halten af fett, som i allmänhet utmärker frön, fi'jrut- 

 sätter en rikare användning af syre för att omsättas i för grodden användbart 

 näringsämne. Men det är ej så mycket denna akt i det kemiska arbetet inom 

 fröets kärna som här ifrågakommer. Tvärtom afser ljusets inverkan en detta 

 arbete föregående kemisk verksamhet, hvarigenom predisposition för lifsväckelsen 

 inom grodden möjliggöres och fröets groningsförmåga väckes. 



Det torde emellertid vara omöjligt att på vetenskapens nuvarande stånd- 

 punkt och med den ännu otillräckliga kännedomen om hithörande förhållanden 

 afgöra, hvaruti Ijusstrålarnes verkan består, eller att tillfredsställande utreda 

 och förklara sättet för samt orsaken till en dylik verkan. Som väl kändt är, 

 försiggå inom fröet åtskilliga kemiska omvandlingar i sammanhang med mog- 

 nandet, och framförallt afsättes inom dess väfnadsceller ämnen af en eller annan 

 art, afsedda att tjenstgöra såsom näring för den unga planta, som skall ut- 

 vecklas ur fröet. Öfverskott af fuktighet atlägsnas samtidigt, och fröet bringas 

 med sin mer eller mindre utvecklade grodd till hvila. Återstår sedan blott, 

 att en kiaft tillkommer, som under nödiga yttre vilkor åter igångsätter lifs- 

 verksamhet inom fröet och kommer detsamma att gro. En sådan kraft hafva 

 de enzymer ansetts ega, hvilka bildas inom fröet, och hvilka omsätta de reser- 

 verade ämnena i en för grodden smältbar form. Enligt Baranetzky skulle 

 nu den omständigheten, att vissa växtfrön strax efter mognaden äro grobara, 

 under det andra behöfva en viss hvilotid, innan groförmåga inträder, kunna 

 sammanhänga dermed, att enzym bildas redan under mognandet hos ett frö, 

 medan detsamma hos ett annat uppstår först efteråt '). 



Det torde vara svårt att nu säga, i hvad mån en sådan förmodan som 

 den af Baranetzky framkastade kan hafva stöd i verkligheten. Ty ännu eger 

 man ej några fullt säkra reaktioner för påvisandet af enzymer i föi'eliggande fall, 

 sedan det visat sig att de af Wiesnek och Guignaro anvisade reaktionsmedeln 



M P.ABAXETZKY, d. stärke umbild. Ferment, in d. Pflanz., 1878, pag. 61. - Som bekant 

 antager Bauanetzky, att fermenter förefinnas redan i det bvilande fröet. Enligt Hottek 

 bildas fermeuter hos eftermognande bvetekärnor först under eftermognuden (Vers-Stat., 

 1892, Bd. XL pag. 364). 



