15 



Zander, C. M., De divisiy atiiue discretis voci- 

 bus latinje lingu«, quEe aut singnke pvinio 

 fiierant aut proniiscute. XI: ii. 



■ , De geminaruin vocimi latinarum diö'e- 



rentiis. XIV: i. 



, De lege versificationis latin;e, snmmse et 



antiquissimfv. XXVI: i. 



Romaniska språk. 



CedeeschiOli), G., et Wulff, F. A., Versions 

 nordiques dn fabliau fran(,'ais «I^e mantel 

 moutaillié . XIII: ii. [Jfr (re.nnan. spr.] 



Edgeen, Hj., Quelques observations sur Télé- 

 ment roman de l'anglais, considéré dans 

 ses rapports au fran^ais moderne. XIX: iii. 



LiDFORSs, V. E., Aqui eonpiesea la estoria de 

 los Godos et compusola Don Roderico 

 Arcobispo de Toledo et Contirmador de 

 los Espannas. [^TII]: ii, IX: i. 



Liljeqvist, g., Inttnitiven i det fornfranska 

 lagspråket. XXII: i. 



Wulff, F. A., Recherches sur les sagas de Må- 

 gus et de Geirard et leurs rapports aux 

 épopées fran(,'aises. X: i. 



, De l'emploi de l'inflnitif dans les plus 



andens textes fran(,'ais. XI: ii. 



, La chronique dite de Turpin, deux an- 



ciens textes fran(,'ais. i — ll. XVI: i. 



, Poémes inédites de Juan de la Cueva. 



XXIII: II. 



G-ermaniska språk. 



Cedeeschiölii, g., Bandamanua saga. X: i. 

 , Geisli e3a Ölåfsdräpa ens helga, er Einarr 



orti Skulason. X: i. 



, Jömsvikinga saga. XI: ii. 



, Fornsögur Suitilanda. XIII: ii, XIV: i, 



XV: I, XVIII: T, XIX: iii. 



Cedeeschiöld, g., et Wulff, F. A., Versions 

 nordiques du fabliau fran(,'ais < Le mantel 

 moutaillié». XIII: n. [Jfr Roman, spr.] 



Collix, Z., Examen critique des étymologies is- 

 landaises projiosées dans le dictionnaire 

 du patois noi-mand de MM. Dumeril. [I]: n. 



, Sur les fonjonctions gothiques. XII: i. 



Edgbem, Hj., Quel(iues observations sur Télé- 

 ment roman- de l'anglais. XlXi iii. [Jfr 

 Roman. S2]r.] 



ScHLYTEE, c. J., Om en fViregifven ännu i be- 

 håll varande äldre redaktion af Söder- 

 uiannalagen. XVII: n. [Jfr Juridik.] 



SÖDERBERG, S., Forugutnisk ljudlära. XV: i. 



SöDERWALL, K. F., Om verbets rektion i forn- 

 svenskan. [I]: n. 



, Några anmärkn. ofver de svenska kasus- 



iformerna under medeltiden. [II]: n. 



, Om främmande ords behandling i forn- 



svenskan. [III]: iii. 



, Studier öfver Konungastyrelsen. XV: i. 



Olde, E. M., Om de skand. runornas omedel- 

 bara ursprung från det äldsta feuieiska 

 alfabetet. [VII]: i. 



Wickberg, R., Ueber den ursprung der schwa- 

 chen präteritalbildung in den german, 

 sprachen. XIII: ii. 



, Om genitivsuffixet -sja i de germaniska 



språken. XV: i. 



, Notes on the Origin of tlie Early AVest- 



Saxon Vowel-system. XVIII: i. 



WisÉN, Th., Om ordfogningen i äldre' eddan. [I]: i. 



Lysander, a. Th., Om det tilol. seminariets i 

 Lund grundläggning och tioåriga verk- 

 samhet 1865 — 75. XI: II. 



Öfversigt af Filol. säUskapets i Lund förhand- 

 lingar 1881- 88. XXV: III. 



Historia. Personalhistoria. 



Hammar, A. N., Om kyrkan i Skåne under ka- 

 tholicismen. [IV]: i. 



Hamm.vrström, P. a.. Om tullforhållandena 

 mellan de skand. rikena fr. äldsta tider 

 till freden i Brömsebro 1645, med särsk. 

 afseende på Öresundstullen. XII: i. 



Kempe, a., Stud. öfver den isl. juryn enl. Grå- 

 gås. XXI: n. [Jfr Juridik.] 



Ljunggren, G., Carl v. Linnés vistande i Lund 

 och bref till E. G. lidbeck. XIV: ii. 



Lysandee, a. Th., De vita ac disciphna J. G. 

 Ekii. I. XII: i. 



Stille, A., Schering Rosenhane som diplomat 



och ämbetsman. XXVIII: i. 

 Thykén, J., Den första väpnade neutraliteten. 



XXL II, XXII: I. 

 , Verldsfreden under Napoleon. Den europ. 



politiken fr. freden i Amiens (Mars 1802) 



till fransk-engelska krigets utbrott (Maj 



1803). XXIILii. 

 Weibull, M. J. J., Förbundet mellan Sverge 



och Frankrike 1672. [I]: i. 



, Freden o. förbundet i Lund 1679. [VIII]: ir. 



, Drottn. Kristina o. Klas Tott. XXIX: i. 



Literaturhistoria. Estetik. 



Kruse, J., Vita metrica S. Birgittfe. XXVIH. i. 

 Linder, L., Bidrag till kännedomen om Messe- 



nii tidigare lif 1579 (c.) —1608. XXIX: i. 

 Ljunggren, G., Det nyromantiska i sagospelet 



Lycksalighetens ö. [IV]: i. 

 , Epilogen vid magisterpromotionen 1820. 



[VU]: i.^ 



Ljunggren, G., Svenska akademien och sången 

 öfver Creutz. XIV: i. 



, Selma och Fanny af Franzén. XV: i. 



, Några anmärkningar rörande Esaias Teg- 

 nérs bildspråk. XV: i. 



, En tidsbild från seklets början. XVI: i. 



