No. 2] 



HESTNESHULEN. 



13 



efter dens størrelse og plads midt i hulen, har dette ildsted vistnok 

 været det centrale og vigtigste. 



Umiddelbart ovenfor denne grue og kun skilt herfra ved et 

 tyndt lag brændte kulturrester var der alter et ildsted, som altsaa 

 har været benyttet senere end det nedenfor liggende stensatte. 

 Dets form var rundagtig, og det bestod av et tykt askelag, der 

 naadde helt op til kulturlagets overflate og hvilet paa et noget 

 tyndere kullag. Forholdene vil kunne sees klart paa det snit, som 

 er tat mellem felterne 7 — 9 og 10-12 og gjengit her. 



Snit mellem felterne 7 — 9 og 10 — 12. 

 a = gjødsellag d = øvre lerlag 



b = aske e = grus, 



c = kul 



3. Det tredie ildsted optok den vestre del av felt 15, lag 2, 

 og strakte sig noget ind i felt 14 (se grundplanen). Det bestod av 

 en rundagtig stenbiolægning, 38 cm. under kulturlagets overflate. 

 Ogsaa disse stene var placeret paa selve hulebunden. En 

 masse kul fandtes over og mellem stenene, herover igjen strakte 

 sig det vanlige kulturlag. Dette ildsted maa saaledes antas at ha 

 været benyttet under hulens første beboelse, men er senere blit 

 opgit. Det er det eneste, som ikke har ligget i hulens midte, idet 

 det laa nærmere den søndre væg. 



Lergulv. Allerede under utgravningen av de første felter 

 blev man opmerksom paa to horizontale lerlag, der strakte sig 

 gjennem kulturlaget, det ene over det andet. 



Det øverste lerlag laa i en dybde av ca. 25 cm. under kultur- 

 lagets overflate. Det var gjennemgaaende ca. 3 cm. tykt; henimot 

 den nordre væg tiltok det i tykkelse, og det kunde her være optil 

 6 cm. Det strakte sig over den største del av hulen, helt til felterne 



