No. 2] HESTNESHULEN. 23 



ogsaa almindelig i bundlaget, hvor der forøvrig fandtes føl- 

 gende arter: 



Patella vulgata, almindelig, 



Littorina littorea, almindelig, 



Ostrea edulis, flere eksemplarer, 



Mytilus edulis, brudstykker, 



ModioUi modiolus, brudstykker. 

 Under gjennemgaaelsen av Pa^eZ/«-materialet bemerkedes, 

 at der er ikke liten variation i forholdet mellem længde og 

 høide, enkelte er høje, andre kan være temmelig nedtrykt. 



2. Littorina littorea. Strandsneglen fandtes ogsaa i begge lag 

 i størrelser op til 37 mm. 



3. Polytropa lapillus. Kun et brudstykke fandtes i lag 1. 



4. Bucciyiimi undatum. Buhunden forekom i saapas mange 

 eksemplarer, at man maa anta den har været spist. Det er 

 ikke let at skjønne, hvorledes huleboerne har fanget denne 

 art, da den gjerne staar paa litt dypere vand. 



5. Ostrea edulis. Østersen forekom baade i lag 1 og 2 samt 

 bundlaget i størrelser fra 64 — 120 mm. Paa enkelte skaller 

 kunde man se, at de var løsnet fra et fast underlag. 



6. Peden maximus, Lix. 3 brudstykker av denne store mus- 

 ling, som paa Hitteren kaldes harpeskjel, fandtes i felt 12, 

 øverste lag. 



7. Mytilus edulis. Lin. Blaaskjellet fandtes likesom albuskjellet, 

 strandsneglen, østersen og vobskjellet gjennem hele kulturlaget. 

 Længde 49 — 80 mm. 



8. Modiola modiolus. Vobskjellet fandtes hist og her gjennem 

 hele laget. Længde optil 115 mm. Det er mest sandsynlig, 

 at dette skjel ogsaa har været spist. De skjel, som serlig 

 har været benyttet til agn, har de neppe drat med sig op i 

 hulen, som utvilsomt ligger betydelig høiere end den davæ- 

 rende strandlinje. En saadan art som kuskjellet, Cyprina 

 islandica, har vistnok været litet benyttet som matskjel, 

 men har muligens hat og har ialfald nu anvendelse som 

 agnskjel. Naar saaledes kuskjellet fandtes i et større an- 

 tal eksemplarer paa den arktiske stenalders boplads ved 



