No. 4] KILDESKRIFTER TIL DEN LAPPISKE MYTHOLOGL Q 



som af kommer, og smørger sten og træer med som dertil er 

 berede, og balsamerer trær og steen, som dertil er forordnede med 

 det fædt som falder oven paa kiellene af kiødet som, kogis og 

 opædis, og deris offer gilde bliver prydet med ijdelige sang og 

 spill, Runen og Joigen, vers og digt og riim, som de kalder luete, 

 men i Odens tid kalledis de liod, og de smaa træer som de smørger 

 med blodet, kalder de lødt mora, og i Hednigskabet kalledis offer 

 blodet laut, og lauterne svamperne som de smurde med, som mand 

 kand læ/3e i den Norske Krønicke. 



Troldomen gaar i arf hos dem, og kand arve troldom, gan, 

 og Dievele effter hver andre den Ene effter den anden i slegten 

 som døer, og for giør mennisker og qvæg der med i fra lif og 

 helbrede og føre dem ulycker paa og tager vidt og forstand i fra 

 dem, og de holder sig fri med den konst, at Ild og vand vær og 

 storm icke kand giøre dem skade, og staal og Jærn, pill og skud, 

 og andet hvæst og skarpt kand icke bide paa dennem, storm og 

 vind, kand de giøre og vecke og ud sende, og stille igien, giøre 

 godt og ont vær som de mene. ... De kand oplade bierge og 

 Jorden, og opmane Dødninger af Jorden, og sætte dem ud paa 

 andre mennisker til at plage dem, og hvad som er forvarit i Jorden, 

 kand de vel finde, og de kand fordrive spøgelser og trolde som 

 friste mennisker med deris konst, ord og Runen, og de kand for- 

 vende sin hamn og skickelse til biørne og ulve og andre Creaturs 

 skickelySe og lignelse, og giøre skade der med. ... De sætte og 

 Biørne og Ulve ud paa andres Creature, De kand og hielpe siuge 

 mennisker og Creature, til deris helbrede igien, og afvende biørne 

 og ulve og andre ulycker, og da siunger, Joiger og Runer hånd 

 indtil at hånd falder i En Dvalle lige som død og bliver svart og 

 blaa i ansigtet, og mens hånd saa liger som død, da kand hånd 

 forrette saadant, og mange som er nær død, og siunis som død 

 for menniskens øyen, de kand blive straxt frisk igien paa samme 

 timme, og naar hånd liger i saadan besvimmelse eller Dvalle, da 

 kand hånd fare vide om kring og forretter meget og kand fortælle 

 mangfoldigt og undelige ting, naar hånd opvogner, som hånd haver 

 seet og giort, og kand fare vide om landene og i mange steder 

 og føre tidende derfra og føre vise tegen og mercke med sig der 



