24 J- Q VIGSTAD. [1910 



og Noiden bør at give dem det ind, og straxt som deris børn lære 

 nu noget lidt at forstaa og talle, saa ind plante de dem alt sligt 

 og saadant som før er anrørt, paa en siungendis maade, og siden 

 paa en listig talendis maade, og lære dem straxt at Runne, Joige, 

 og siunge gandvii;3er og troldoms Runne vi/5er, saa og de U-tugtige 

 bønner, som briigis til sine sær forrettninger, og siden som børnene 

 komme noget bedre til alder, og forstand, saa indformerer de dem 

 straxt om offer, faster og hellige dage som er paa budne af deris 

 forfædre og Noiderne, og andre Dievele konster, saa at børnene 

 før End de kan talle eller Raabe fader og Moder paa deris moders- 

 maall, for kand de Runne og Joige, og om de icke ved ordene 

 saa snart, saa kand de dog Melodien og Noderne paa Runne og 

 Joige sangene, og ganvii/5erne, som ieg self ofte med forundring 

 har hørt, og det alier første, som de begynde at talle børnene, 

 saa hører mand de alier lættfærdigste og utugtigste ord, af deris 

 mund, som forælderene indtrycke i dem, saa som, poudschz, Ja 

 Gunna, pottreig summa, hodsk, bourra mo hodsk, Jocka mo Kiidschz, 

 summa gunna, niaalla pottreig, nargie, Kaudsso hodsk, Kaudsso 

 Gunna, Die poudscJis Kaodzio augten, guolladis qvoim. Die gunna 

 Kodsio^), og skulle da børnene icke lære først, det som de høre 

 Idelig og altid af deris forældre, hvilket brugis altid hos finnerne 

 som en daglig, morgen, og afften bøn, og middags bøn, og hver 

 time, Ja ved hvert ord, som Et ord sprog, og over maden som 

 En bord bøn, og i hvad som faller for, saa Raaber de altid paa 

 dette og diyJe, lige som dette var deris daglige guder, og som det 

 var deris snareste hielp og til flugt, som Naar de bliver bange saa 

 Raaber de ogsaa alier først paa dette, som deris hastig til flyvende 

 gud med hielpen, som de formoder sig snariste hielp af. og naar 

 børnene ere artig der i og kand det vel, og bruger saadant og 

 øver sig i det, saa leer de, og fryde sig, thi det er dem Een hiertens 

 glæde, at børnene ere saa klogge og vittige der udj, og prii;5er og 

 Ro/5er børnene for andre i børnenis paa hør, for de kand saa vel 



1) lappisk: huottsja ja gudnjo, haUarai(je tsumma, hailcha (basjka), bora 

 »IH basjka, ju[/a mu gitdsja, tsumma (/luhijo, rijoalo battai-ai(/e, narye, 

 (joddsja (?) bnsjka, goddsja giidnjo, de buoUsja godd.ya oktan guolaides 

 guim, de yudnjo goddsja. 



