No. 4] KILDESKRIFTER TIL DEN LAPPISKE IVIYTHOLOGI. 39 



misjSne disjSne sas/3ne sas/Sme dos/Sme, Isj3ne miiSiSne meisjSne 



sasjSme,'^) 



og det andet ny sprog som de paa fant at Narre mig med, tenckte 



de paa deris viis, Liuder saaledis, 



Daarskel, Dærskel, laadskel, læuxel, pudJiær, pudler, pu§er, 

 Dirskel, laadskadt, pyl^ier, rm/Sas, niallakas, nilszie, kagKier, — 

 Daudemilk, Rupmilk, kommo milk, toppogidlisefft, toppotohagsefft,^) 

 og der ieg kom nu i Hvallesund 1715 da horde ieg det tredie ny 

 sprog som de self hafde giort, for at skiulle sin galskab med for 

 mig thi de hafde hørt til forn at ieg kunde forstaa findsk og det 

 liuder saaledis s: følger Kieckomus, Ziommeck, Kioulleck, Niauftadt, 

 nialckie, niapesti nioug, saune, zioullo lucernen, ziorga, houkelum, 

 aago/Sej, snørdades, skarro^ Kuorvoi.^) 



Og saaledis formeeris altid det findske sprog eller lappiske, til 

 det onde men sledt intet til det gode, som baade Noide-gadze og 

 de self paa finder i sin blindhed og galskab, og finnerne vil altid 

 have det som ingen skal forstaa, paa det at deris mørckhed>lens 

 gierninger icke skal blive aabenbarit. 



Om de Noidegadze, som sigis af finnerne at være gode. 



Finnerne siger af Et gudfrygheds skind, og for at besmøcke 

 sine Dievele med, at det skal være tvende slag af de Noide-gadze, 

 Et slag godt, det andet ondt, det gode slag sige de, lærer sine 

 Discipler og Noider intet andet End det som godt er, saa som at 

 døbe deris børn om igien, naar de ere siuge, at de skal blive god, og 

 icke døe, og lærer dem baade maaden og manneringen paa døbe 

 konsten og siger dem hvorledis det skal være, og undervi/3er dem 



') Dette er etslags „kraakemaal". Se om lappiske kraakeraaal J. Qvigstad 



(tidsskriftet „Maal og minne«, 1909, s. 129 ff. 

 2) Nogen av disse ord er almindelige lappiske ord eller ligner saadanne: daar- 



V , V 



skel, jfr. doarskalet; åærske\,]h. (læskalet; laadskel, ]{\\loaskaJei; dirskel, 



V 



jfr. diskalet; rinyjas, jfr. rincas; niallakas, jfr. njalaJcas; kagKier, \[v. gakker ; 

 daudemilk, jfr. davdda-mielkke ; rupmilk, jfr. rup(p(0-'>nielkke; kommo milk, 

 jfr. gumma-mielkke ; toppogullisefft, jfr. guolesæfte; toppotohagsefft, jfr. 

 dubbak-sæfte. 

 ^) nialckie, jfr. lappisk njalgis; niaposti, jfr. vjapesti: nioug, jfr. njavgge\ 

 saune, 'fr. saunne; ziorga, jfr. tsjorgga: boukelum, jfr. bavkkalam; sner- 

 dades, jfr. smiordas: skarro, jfr. skarro ; kuorvoi, jfr. f.yuorvoi. 



