66 J. QVI GSTAD. [1910 



Og under tiden ind i husedt, og der var ingen anden som saag dem, 

 eller hørte at de talte, og under tiden slap folckene hannem icke 

 ud, thi de holt vagt paa hannem, men saa tidt han slap ud, saa 

 drog de af med hannem til skougen, og hånd siuntis at de hafde 

 Normands klæder paa og en deel og saa hafde Ryy^e klæder paa 

 og støffler, Een tid lang der effter saa kom og saa Noide-gadzerne 

 til hannem, og bød sig til, at hånd skulle tage dem i tienisten de 

 vild lære hannem Noide-konsten, thi de ere hans arff og Eiedom 

 og hannem arffveligen til falden, fordi at de har til forn tient hans 

 forfædre, fader, og slegt, som er af døde, og der for bør hånd nu 

 at anname dem, thi arven falder nu hannem til, saa vild de nu 

 giøre hannem til en yperlige Noid; saa hånd kand baade hielpe 

 sig self og andre og fortiene meget der med, men hånd vildet icke, 

 saa kom de siden til hannem og førde meget guld og sølf og 

 Krygds penge med sig og bød hannem, at hånd skulde tiene dem, 

 saa skulde hånd blive rig, thi hånd var fattig til forn, men hånd 

 vildet icke, saa begynte de at true hannem og sagde at de skulle 

 pinne og plage hannem tildøde, om hånd vild icke anname sin 

 forfædris arff, og den konst som de har hafft, nogen tid der effter 

 tog de hanem med sig, folckene, og førde hannem til Vadsøen til 

 Prousten Hl ludvig Christian Paus, og der hånd kom til Prousten, 

 da sagde hånd, at hånd er siug og bad Prousten at hånd vilde 

 være saa god og bede for hannem. Prousten spurde hvad skade 

 hannem og hvorledis er hans siugdom, hånd sagde, og de andre 

 lige saa, at det er Een underlig siugdom, thi hånd er lige som 

 hånd var gael og vild altid løbe til skougs, og haver ondt i sit 

 hovet. Prousten spurde hvorfor hånd vild løbe til skougs og hvad 

 hånd seer, effterdj, at hånd vild løbe til skougs, hånd sagde at 

 hånd seer folck og vilde saa icke sige sige meere der om, thi de 

 vild saa gierne skiuUe di/?e sine Dievele finnerne at ingen skal faa 

 dem at vide, saa bad Prousten for hannem, og giorde ved ham, 

 hvad han kunde og som hånd self viste, og saa blef hånd god 

 siden og fri for di/S'e Dievele denne gang, og dette skulde være af 

 det alier værdste slag af Noide-gadzerne som de kalder Perckel- 

 gadze, det er Dievelens gadzer, der ere mange slag af Noide- 

 gadzerne, 1: gode slag, 2: de medelmaadige, og det onde slag. 



