No. 5] STRØMMENS VIRKNING. 7 



sjøens overflate. Hermed er godtgjort, at ogsaa utenfor Trond- 

 hjemsfjorden kan *S'. fusiformis forekomme i stor mengde. Men 

 hertil kræves sandsynligvis used vanlige veirforhold. Arten er neppe 

 nogen aarlig besøker i farvandet mellem skjergaardens øer i Trond- 

 hjemsfjorden. Paa den anden side er den ganske sikkert aarviss 

 i Nordhavet, endskjønt den egentlig tilhører Atlanterhavet. Sammen 

 med andre oceaniske Atlanterhavsformer føres den midtsommers 

 gjennem Færø— Shetlandkanalen og drives efterhaanden videre a\' 

 Nordhavsstrømmen (Golfstrømmen )M. Det er utvilsomt mere sj el- 

 den, at plaiiktonformer fra Golfstrømmen driver iland paa vor 

 kyst, derimot er det ingen sjeldenhet, at endemiske arter kan ses 

 paa det tørre. Saaledes kan man under høststormene finde masser 

 av meduser ilanddrevne, og paa et sted i Trondhjemsfjorden, nem- 

 lig ved Værdalsøren, er det ikke noget ualmindelig fænomen efter 

 paalandsveir at finde store mengder av en krebs, 2IeganyctipJianes 

 norvegica, M. .Sars. i fjæren. Den er et utmerket agn for hj'sen. 

 Dr. Salvatore Lo Bianco^) har fundet den samme art av sci- 

 roccoen ilanddreven ved Messina og har iakttat tusener av eksem- 

 plarer svømme i overflaten i nærheten av Capri, h\'or fiskerne 

 benytter dem til agn for sparider, serlig for Ohlata melanura. 



Lo Bianco oplyser, at fiskerne paa Capri betrakter den pludse- 

 lige mengdeoptræden a\' denne art som et varsel om storm og 

 uveir. Idetheletat er det ikke urimelig, at forekomsten av ekte 

 havformer i skjergaard og fjorde er en virkning av paalandsstrøm, 

 foraarsaget av langvaring paalandsx'ind. Sommeren og høsten 1909 

 var meget regnfuld med urolig veir. Det tør være en sammen- 

 hæng mellem dette og den omstændighet, at i oktober 1909 fiskedes 

 et eksemplar i Skjørnfjorden av Sparus centrodontus, de la RoCHE, 

 likesom museet i november samme høst fra Hitteren fik et eksem- 

 plar av Scombresox sauriis, W'alb. Om den sidstnævte (makrel- 

 gjedden) sier CoLLETT^), at de fleste individer har man faat i 



') Se dr. DAMAS i JOHAN HJORT, Report on Norw. Fishery and Marine In- 



vestigations. Vol. II, nr. 1, s. 106. 

 -) Pelagische Tiefseefischerei der ,,Maja" in der Unigebung \on Capri, s. 36, 



37. Jena, 1904. 

 '') Meddelelsen om Norges fiske i aarene 1884 — 1^01 . II. s. 17'. Kr.a Vid 



Selsk. Forh. 1903, nr. 9. 



