Trondhjemsfjorden . 



Saa stor lighed, som Trondhjemsfjordens og Kristianiafjordens 

 omgivelser viser med hensyn til de kvartære afleiringer i mange 

 henseender, saa stor er uligheden i andre. Medens vi, forsaavidt 

 det gjælder de fossilførende afsætninger, ofte skridt for skridt kan 

 føl^e de samme og nøie tilsvarende forandringer inden de to tem- 

 melig vidt adskilte og selv i nutiden temmelig forskjelligartede om- 

 raader, stiller forholdet sig helt anderledes, naar vi gaar over til 

 at betragte de direkte afleiringer fra det brædække, der ogsaa i sin 

 tid f3ddte hele det store bassin, hvor nu Trondhjemsfjorden med 

 de omgivende, brede og kornrige bygder nu har sit leie. Thi 

 medens vi i Kristianiafjordens omgivelser kan følge store, vel af- 

 grænsede og meget regelmæssig optrædende morænerækker, har 

 dette ikke hidtil været mulig inden Trondhjemsfjordens omraade. 

 En senere og mere udstrakt detailforskning vil naturligvis her 

 bringe betydelige forandringer i vort kjendskab til disse forhold. 

 Men vi kjender dog allerede nu de kvartære afleiringer inden det 

 her omhandlede omraade saapas indgaaende, at vi allerede er istand 

 til at paapege visse forskjelligheder. 



Istedetfor morænerækker finder vi nemlig flere steder inden 

 Trondhjemsfeltet terrasserækker, og mægtighed, beliggenhed samt 

 anordning af disse tyder med temmelig stor bestemthed hen paa, 

 at de ikke er sammenhobet af de terrassedannende kræiter, men 

 at gamle moræner danner grundlaget, hvorpaa saa senere hav- og 

 tjordbølgerncs sk\'ulp har virket bearbeidende og omlagrende Den 

 maade, hvorpaa disse terrasserækker paa sine steder, dels indtager 

 en morænes topografiske stilling og dels træder i umiddelbar for- 

 bindelse med optrædende moræner, tyder paa, at den her udviklede 



