No. 9] KVARTÆR-STUDIER I TRONDHJEMSFELTET. 59 



De omgivende marker var her dyrket, saa det var vanskelig 

 at bestemme afsætningens øvre grænse, men der saaes spor af en 

 terrasse med tilsvarende brydningskant ca. 67 m. o. h. Ved 69.0 

 m. o. h. saaes egte morænegrus. Derpaa en liden terrasseflade 9 

 m. bred og fald 1,7 m. Her saaes en tydelig terrassekant og der- 

 paa falder den ydre flade af med et fald af 3.1 m. paa 9 m. længde. 



Staurset. 



I universitetets mineralogiske instituts samlinger fandtes indsat 

 sammen med endel bergarter ogsaa nogle lerprøver etiketteret 

 „Staurset, Skondalen, 81, M B". Konservator Nordgaard har efter 

 konference med overlærer K. Rj^gh meddelt, at der her maa fore- 

 ligge en feilskrift for Skaudalen, som ligger i Rissen (Rissa). 



Disse lerprøver bestod tildels af et noget urent, tildels lidt 

 gruset, men ellers temmelig fint ler af blaagraa farve, paa enkelte 

 steder lidt gulgraat, og viste sig ved nølere undersøgelse at inde- 

 holde aftryk af 



Portlandia arctica Gray var. portlandica, af længde 11'^, U mm. 



Høiden af denne forekomst kjendes ikke nølere, men ifølge 

 rektangelkartet lisjger Staurset ca. 30 m. o. h. 



'&t>^ 



Rødberget. 



I Stadsbygden ser man igjen det sædvanlige terrasserelief, 

 repræsenteret saavel ved de høiere liggende terrasselinjer som ved 

 flere lavere. Rødberget er jo blevet bekjendt ved Storms interes- 

 sante fund af sjøtræer og øienkoraller i nærheden^). Ved Rød- 

 berget havde jeg 19 V 09 anledning til at ledsage konservator 

 Nordgaard paa en interessant bundskrabningstur. Klipper og strand- 

 sten i flodmaalet var tæt besat med Littorina melis Mat. og 

 Balanus halanoides Lin. Paa ganske grundt vand levede her paa 

 en slags slikbund former som Cardium edule Lin., Macoma baltica 

 Lin., Hydrohia ulvae Penn. og Nassa reticulata Lin., former der 

 gav den nuværende grundtvandsfauna paa stedet sit præg. Paa 



1) Storm: Oversigt over Trondhjemsfjordens fauna, 1901, pag. 10 — II. 



