78 P. A. ØYEN. [1910 



Modiolaria nigra Gray i en normal formlype af længde 37 mm. 

 Noksaa almindelig og ikke sjelden i hele, samklappede, men sam- 

 mentrykkede eksemplarer. 



Leda pernula Miill. Der saaes et smuldrende brudstykke, 

 der mindede om denne art. 



Portlandia arctica Gray var meget almindelig i en mellemform 

 mellem var. portlandica og var. siliqua, af længde indtil 18 mm. 

 Enkelte brudstykker antydede dog tildels noget større former. Der 

 maaltes længde 17.0 mm. og høide 9.5 mm. Skal- og epidermis- 

 struktur var den sædvanlige. Hyppig forekom den i hele, sam- 

 klappede eksemplarer. I juvenil tilstand var den karakteristisk ovale 

 form fremtrædende. I den øvre del forekom den væsentlig i en 

 udpræget liden form. 



Portlandia lenticula Moll., der som saadan egentlig karakteri- 

 serer den overliggende afdeling, findes endnu talrig i den her om- 

 handlede zones øvre del i hele, samklappede eksemplarer af længde 

 indtil 6 mm. I den nedre del bliver den sjeldnere og muligens 

 noget mindre. 



Toldia SJ). Der fandtes en forholdsvis liden (længde 18 mm.) 

 mellemform mellem Y. limatula Say. og Y. hyperhorea Lov. 

 Idethele var denne form sjelden. Men der fandtes, ogsaa hele 

 eksemplarer af en noget større form, (længde 22 mm.), der nærmest 

 maa betegnes som Y. hyperhorea Lov., var. 



Macoma calcaria Chemn. var sjelden i en liden og tyndskallet 

 form af længde 15 mm., i enhver henseende, saavel form som stør- 

 relse, helt svarende til den fra Maine som M. sahulosa Spengl. 

 bestemte form. 



Macoma torelli Steenstr. Et par smaa brudstykker maa efter 

 skallets form og overfladestruktur henføres til denne art. 



Siphonodentalium vitreum Sars var sjelden og forekom i den 

 lille var. striata, med svagt fremtrædende longitudinalstribning. 

 Særlig fandtes flere eksemplarer af denne art i høideniveauet 1,68 

 m. over profilets basis. 



Natica groenlandica Beck var talrig i normale, indtil 20 mm. 

 lange eksemplarer, undertiden med et kjerneindhold af klar, krystal- 

 linsk kalkspat. 



