No. 9] KVARTÆR-STUDIER 1 TRONDHJEMSFELTET. 95 



Klæbu. 



Naar man fortsætter opover mod syd langs hovedveien fra 

 Tanem (Tanhejm), følger man i det store og hele en ganske svagt 

 stigende terrasse, en udpræget lerterrasse, som i talrige skjæringer 

 viser sig temmelig eroderet, men i fordybningerne udfyldt med 

 sand og grus til en over større strækninger nogenlunde jevn ter- 

 rasseoverflade. Den rige vekst af Tussilago antyder lerets be- 

 skaffenhed. 



Der udførtes gjennem Klæbu og Selbu, fra Heimdal station af, 

 langs Nidelvens talrige terrasser 19 ^^=^00 over tredive høide- 

 maalinger efter samme princip, som jeg har udviklet ved en tidligere 

 anledning^), og som et eksempel paa hvilken nøiagtighed man ved 

 et saadant aneroidnivellement kan naa, skal som eksempel anføres 

 aneroidbarometrets fundne stedskorrektion inden denne maalerække. 



^/g Trondhjem bar. 746,6 \ Observationstid for Heimdal 

 Vs — jj 750,3 i station og Uglen. 



Stigning 3,7 mm. 



^'g 8 p. m. Trondhjem 747,7 



4 



■8 



a. m. — 750,2 



Stigning 2,5 mm. 



Middelstigning ^/g — Vg "^3,1 mm. 

 Heimdal station = 141,4 m. o. h. ^/g bar. 735,5 

 Stigning ^g— % ■ • • • 3,1 



Vs beregnet barometertryk for Heimdal station . 738,6 

 Vg Trondhjem 8 a. m, — 8 p. m. bar.fald .... 0,4 mm. 

 Vg 8 a. m. beregnet barometertryk for Selbusjø 736,9 

 % 8 p. m. Selbusjø = nivellement 160,5 m. o. h. 736,5 

 Beregnet høideforskjel mellem Heimdal station og Selbusjø 

 viste sig at være 19,4 m., medens den nivellerede høidefor- 

 skjel mellem de samme to steder er 19,1 m. Aneroidbaro- 

 metrets stedskorrektion bliver saaledes -v- 0,3 m. 



^) P. A. Øyen: Aneroidbarometret som nivellerinstrument, 1908, pag. 1 — 15. 



