No. 9] KVART.ER-STUDIER I TRONDHJEMSFELTET. QQ 



sand Og derover, i 1 — 2 m. mægtighed, grovere materiale af eg-, 

 næve- og hovedstørrelse, men undtagelsesvis ogsaa blokke af ind- 

 til V2 ni- tversnit. 



Nygaard terrasse er noget lavere end Lettingvoldterrassen og 

 skraaner af udover, hvor ler hist og her kommer tilsyne under den 

 mægtige sand- og grusafsætning. Og i den veiskjæring, som her 

 fremkom ved veiarbeidet i begyndelsen af syttiaarene, omkring et 

 halvt snes meter lavere end terrassefladen, altsaa 142 — 152 m o. 

 h., har man vistnok efter al sandsynlighed at søge findestedet for 

 den af Kjerulf angivne forekomst af Porttandia arctica Gray, saa- 

 vel fra Nygaard (549 f. o. h.)^) som „nær udløbet af Sælbu Sø. 

 T K. legit 1874" (under sidstnævnte etiket findes den i universi- 

 tetets glacialsamling opbevaret sammen med smaa eksemplarer af 

 den fra Fjerheimsfos kj endte varietet af Nucula tennis Mont. ; thi 

 Kjerulf siger selv: „det på blad Trondhjern, Melhus, Stjørdalen 

 angivne marine ler støtter sig på fund af yoldia i de høitliggende 

 flader under Heimdalsplatåets torv og under Nidelvens sandter- 

 rasser ved Nygård"^). Efter denne udtalelse tør det vistnok be- 

 tragtes som sikkert, at Nygaard er betragtet som „nær udløbet" 

 af Selbusjøen. 



Selbusjø. 



Omkring den nedre ende af Selbusjøen har man en række 

 terrasser, fortsættelsen af det gjennem Klæbu i en midlere høide 

 af 145 — 157 m. o. h. liggende terrasselandskab. Som allerede 

 ovenfor berørt hæver allerede terrassen ved Lettingvold sig noget 

 over Nygaardterrassen, til en høide af ca. 161 m. o. h. Omtrent 

 100 m. nord for Lettingvold var der lige ved veien et større grus- 

 tag, hvori saaes i svævende stilling vekslende lag af grovere og 

 finere materiale, fra saadant med indtil hovedstore stene til saadant 

 med ert- egstørrelse, i udkilende lag og mere linseformede partier. 

 Denne grusafleiring havde en noget vekslende mægtighed, 2—3 m. 

 Rullestensgrusets nederste skikt er ofte fast sammenkittet og af 



1) Kjerulf: Udsigt over det sydlige Norges geologi, 1879, pag. 21. 



2) Kjerulf: Merakerprofilet, 1883, pag. 70. 



