No 9] 



KVARTÆR-STUDIER I TRONDHJEMSFELTET. 133 



med afrundede og mere skarpkantede stene og blokke indtil 3 dm. 

 tversnit. 



3. Derunder kommer saa i et par decimeters mægtighed 

 strandskiktet sand af mørk, graabrun farve og temmelig fin, dog 

 meget godt sorteret, da saavel grovere materiale som støvsand og 

 lerstof helt mangler. 



4. Derunder kommer saa i ^U—l dm. mægtighed et strand- 

 skiktet, sandblandet ler af lys, graagul farve, og hvori hovedmas- 

 sen vistnok bestaar af støvsand. Der findes enkelte tynde lag af 

 fin sand indimellem, men ogsaa denne afdeling er helt stenfri. 



5. Derunder har man 2 dm. strandskiktet sand af mørkegraa 

 farve og meget godt sorteret, men mindre godt slidt; det er en 

 middelskornet sand med V2 — 1 mm- kornstørrelse og undtagelses-- 

 vis indtil et par mm. kornstørrelse. Støvsand og ler mangler helt, 

 ligesaa sten. 



6. Derunder har man 3 dm. strandgrus. 



7. Til grusgropets bund er endnu ca. 2 m. høide, men her 

 er helt overdækket af ras ; men dettes grus antyder dog fortsættelsen 

 af det underste strandgrus videre ned. 



Fra toppen af dette grustag stiger terrassen en tre- fire meter. 

 Ved øvre Brænd, 198,7 m. o. h., har man tydelig marint terræn og 

 ved skolehuset har man samme materiale. Og i nærheden af jern- 

 banestationen bestaar terrassen væsentlig af et lignende, graat strand- 

 grus. Dermed ophører ethvert mere fremtrædende spor af hav- 

 skvulpets mere almindelige virkning, men der sees ganske enkelt- 

 vis fænomener, der sammenlignet med iagttagelser flere andre ste- 

 der antyder en vandstand af muligens endnu ca. tre meter høiere. 



Høiere op kommer det udprægede moreenelandskab med det 

 sædvanlige materiale, som man har rig anledning til at se i talrige 

 skjæringer langs veien fra Brenna mod øst til Carbidfabrikken. 

 Her sees flere steder isskuret fjeld 1 retning nedad dalen; denne 

 maa ikke forveksles med den pseudo-skuring, man enkelte steder 

 ser langs veien. 



Fra den store terrasse ved øvre Brenna skuer man udover et 

 temmelig vidt terrasselandskab. Over paa den anden side af 

 Dala-aaen ser man f. eks. en tilsvarende, stor terrasseflade nær Sved- 



