No. 11] 



DALEHELLEREN OG VALSESHULEN. 



21 



indvendig' .talrike tine linjer eller streker. som ,i^aar i alle mulige 

 retninger. Disse streker er sandsynligA'is fremkommet ved, at 

 karret, for det er blit brændt, er avpudset med et eller andet slags 

 børste, muligens bare en straadot. Overflaten er forøvrig ujevn, 

 bugtet, og feldspatstykkerne stikker ofte frem. Paa (ig. 14 er av- 

 bildet et randskaar av et andet og mindre kar. Dette har ved 

 mundingen sandsynligvis hat en bredde av 19 — 20 cm. Det er 

 dannet av tinere lermasse end det foregaaende. Utenpaa er der 

 et graaligt belæg, forresten er farven næsten sort. Godstykkelsen 

 er omtrent 7 mm. Dette stykke fandtes i felt 4 i en dybde a\- 

 omtrent 1 dm. Der er muligens et stykke til, som har tilhørt 

 dette kar, mens alle de øvrige har tilhørt det foregaaende. Om 

 formen paa det sidste kar er 

 det ikke mulig at uttale sig. 

 De fleste lerkarskaar fandtes 

 i felt 1, tildels i og like un- 

 der overtlaten. 



Av tildannede benred- 

 sk ap er fandtes en pren, m.*.''!.'-'... . . .. «\ 



dannet av nedre ende av et 



mellemhaandsben av faar paa '^' " '^ 



samme maate som prenene i de danske .,^'ngre-Stenalders-P'und", 



en nedre hjørnetand av elg med indsnit i roten og en „Stump af 



et slebet Benredskab". 



De her nævnte redskaper er axbildet paa hg. 15. Saavidt. 

 mig bekjendt er lignende prene ikke fundet i Norge før; det kunde 

 derfor være paa sin plads at omtale dem litt nærmere, men da 

 dette vilde føre for vidt, faar jeg indskrænke mig til at henvise 

 de mulig interesserte til C. Neergaards indgaaende fremstilling i 

 „Affaldsdynger fra Stenalderen", pag. 60 og 141. Prenene, antar 

 man, har været benyttet, naar der syedes i skind; med disse gjorde 

 man de hul, som traaden skulde trækkes igjennem. 



Elgtanden med indsnit i roten maa vel sammenstilles med 

 gjennemborede dyretænder. Saadanne tænder har antagelig vædret 

 trukket paa snor som perler og baaret som smykker, maaske og- 

 saa som amuletter eller seierstegn. Bruken av tandperlei- var 



