Tvoniio Asplonier. dpras affniitotfr och sonosis. 1 



Ett direkt bovis för riktighotcMi liäraf loniiiar bladskifvans byggnad bo8 A. 

 Trichomanrs var. inc/s/ou Moore. Hos A. scpfentr/onale utgå från pi'iniilr- 

 sogmentens riKHlelnorv åt livarje sida antingen blott en eller åt öfre, sällan 

 äfven åt undre sidan 2, ytterst sällan åt (ifVe sidan 3 sekundära nerver. Af 

 dessa är det emellertid mycket ofta ingen eller blott den första i öfre kanten, 

 myek(>t sällan äfven den första i undre kanten, som utsänder en tertiär nerv- 

 gren, och eftersom sekundära segment, endast för så -vidt detta är händelsen, 

 blifva afskilda, träffas, såsom förut nämnts, antingen inga eller blott ett enda, 

 mycket sällan hos nedre priraärsegraentet tvenne sådana. Hos A. Germanmim 

 utskickas från de ()fre primärsegmentens medclnerv åt hvarje sida stundom l)lott 

 en, från (1(^ öi'riga deremot 2—3, ät öfre sidan någon gång 4 sekundära nerver, 

 af hvilka de 1—4 första, således intill 2 på hvar sida, äro förgrenade. En 

 medelform mellan A. Tricliomcmes och A. scptcntrionale bör tydligen ega äfven 

 en intermediär nervering, men i och med detta erhåller den med nödvändighet 

 förutsättningarna för utveckling af ett st()rre antal sekundära segment än hos 

 A. septcntriunak. Att dessa äfven faktiskt måste afskiljas är en gifven följd 

 af den senare artens ytterliga benägenhet fcir bladytans reduktion förmedelst 

 inskärningar. Ofta långt skaftade och från närmast tillhörande delar af blad- 

 skifvan l)etydligt aflägsnade, smala sekundära segment afskäras således hos den- 

 samma, så snart en sekundär nerv utskickar en gren af h()gre ordning. Då 

 emellertid hos A. Trichomancs i detta hänseende ett motsatt förhållande råder, 

 i det att den nyss omnämnda varieteten är ganska sällsynt, följer häraf lika 

 nödvändigt, att segmenten hos en mellanform blifva helt kort skaftade, oskaftade 

 eller i allmänhet vida mindre fullständigt afskurna än hos A. scptrntrionalr. 

 Men med allt detta öfverensstämmer den sist afhandladc formen af A. (icr- 

 mauicum på det fullkomligaste '). 



Beträffande A. liiifa muraria ega de nedre primärsegmenten hos dennu 

 i allmänhet kna])past ett så stort antal sekundära nerver som hos A. '/'/vVV/o- 

 manes^ men å andra sidan är dess förmåga att utveckla segment af högre 

 ordningar sä stor, att mellanformer mellan densamma och A. septentrionale 



') Bladskifvans byggnad hos denna form iir också påtagligen den fiir A. Germankum 

 typiska. Enkelt parbladiga skifvor träffas nämligen nästan uteslutande hos mindre kraftiga 

 plantor, hvilka under gynnsammare yttre betingelser förmå utveckla dubbelt jfardelade bla<l. 

 Sä t. ex. har ett exemplar, som under flera år odlats i Lunds botaii. trädgård ocli ständigt 

 haft enkelt parbladiga skifvor, under sistlidne somrar, efter att liiifvii omplanterats i lämpli- 

 gare joid, pliit.slifrt utvecklat kraftiga, två gånger ])ardebidc blad. 



