If) 



Sv. Murheck. 



mäste erliålla moi- iiiskurnn ikhIvc primärsegment an A. Gerwaviciun, silrskildt 

 ;ltV(Mi den senast omniunnda formen af denna. 



Gm tili det hittills anförda bifogas, att A. Gcrnuniicuiii i öfverensstäm- 

 melse med förhållandet hos A. Tiicliomancs och A. srptciitriinialc eger hel- 

 bräddade eller endast mycket svagt vågbräddade indusier, under det att dessa 

 hos A. Huta muraria ständigt äro oregelbundet tandade eller fransade, torde 

 redan härmed af rent'- yttre karakterer de mera utmärkande blifvit berih-da. 

 Att de samt och synnerligen åt A. Gcrmanioim förläna en intermediär ställ- 

 ning gent emot A. Trichoniancs och ^1. sepfciifriovn/c och på samma gång 



A. T) 'ich 0)11 auf s. 

 Rhizomet. 

 Beklädnaden. Rhizomet beklädes 

 upptill af c. 3 — 4 mm långa, smalt 

 lansettlika, från bredare bas långt och 

 jemnt tillspetsade fjäll, s. k. palea^ cla- 

 thratfe (jfr. IjUERSSen anf. arb. p. 9). 

 som upptill afslutas med en äggformig 

 eller klotrimd glandel och äfven i kan- 

 terna, i spetsen af små tandlika ut- 

 bugtningar, förete sådana. Väl ut- 

 vecklade fjäll äro till allra största delen 

 försedda med en 1 — 8 cellrader bred 

 s. k. nerv (jfr. Luerssen, p. 152—53), 

 som antingen genomdrager nästan hela 

 fjället eller är inskränkt till dess nedre 

 eller mellersta del. B'ör iUVigt bestå 

 fjällen af ett enkelt lag jemförelsevis 

 små, i fjällets längdriktning sträckta 

 celler, som till följd af oftast raka 

 sidoväggar hafva en rektangulär, rhom- 

 bisk eller trapezliknande form. På en 

 hiijd af '/, af fjällets egen längd från 

 basen räknadt består detta af 11 — 20 

 1'adei' celler, vid niidten af (S— 13 ra- 



Ä. G orm a vi c K iti. 

 Rhizomet. 

 Beklädnaden. Rhizomet beklädes 

 upptill af c. 4 mm långa, smalt lan- 

 settlika, från mindre bred bas långt 

 och jemnt afsmalnande fjäll, i sjietsen 

 och i kanterna med glandier som hos 

 A. Trich. Fjällen sakna i de allra 

 flesta fall medelnerv; dock har vid 

 undersökning af exemplar från c. 40 

 olika lokaler i 1 1 fall anträffats ett 

 och annat fjäll med en mer eller min- 

 dre tydlig sådan, sträckande sig från 

 fjällens bas öfver ^l^ — V,, af deras längd 

 samt upptagande endast 1—2 cellraders 

 bredd. Oftast har den visat ett oregel- 

 bundet fi)rlopp eller varit afbruten på 

 tvären eller liksom klufven })å längden. 

 För öfrigt bestå fjällen af ett enkelt 

 lag celler af samma form som hos A. 

 Tricli. eller oftare med mindre rakt 

 förlöpande sidoväggar. Cellerna äro 

 både längr(> och brcdniv än hos denna, 

 det senare äfven mäi-kbart derigenom, 

 att fjällen, som hafva ungefar samma 



