Tvoniie Asplenior, deras atiiniteter och genesis. 



A. scptriif riiiiitiJc. 

 eiiu'llaii (Iciiii:! sklciciikyinatiska hc- 

 lägo'iiing ocli den lieh aiiiKMlunila 

 byggda (UViga grandviltnaden är utom- 

 ordentligt skarp. iV'ii senaro bildas 

 i de bilda tVamåtvända åsarne ytterst 

 af l^ — -2 lager i radial riktning sträekta. 

 äggformiga eller vanligare kort eylin- 

 driska, i inre eller i båda ändarne 

 ofta uiiiu|)na, tättstiUda klorofyllrika 

 celler oeli är med andra ord ett tem- 

 ligen utpregladt pallisadparenkyni, som 

 fortsätter långt ned mot» bladskaftets 

 bas. För öfrigt utgöres den alltigenom 

 och ej endast midt i'i'n- de klyföpp- 

 ningsförande stråken af ett typiskt 

 svampparenkym, bildadt af korta celler, 

 som genom skarpa slingringar eller 

 betydande utskott i alla riktningar 

 träda i förbindelse med livaraiidra. — 

 Endodermis är föga framträdande, dess 

 celler i tvärsnitt ovala. — Till sådana 

 sklerenkymatiska celler som hos A. 

 Kuta mur. finnas närmare Idadfästet 

 saknas liksom hos A. Trieli. och A. 

 (icrm. hvarje antydan. 



Fil)rovasalsträngen liildar på tvär- 

 snitt genom bladskaftets nedre hälft 

 en rundad eller till i(ilj<l af större ut- 

 sträckning åt sid<iiiia vanligare något 

 ejliptisk linui- med stundom svagt 

 plattad framsida, högre up|i en mer 

 atlång ellips mod framsidan ständigt 

 livälfd. De två halfmånformiga xylem- 

 strännarne förena sig ständigt redan 



Lunds Univ. Årsskrift. Tom. XXVIl. 



A. Il II fa III II rii rid. 

 och det ofvau niinmda tredje lagrets 

 liyggnad knappast skarpare än hos A. 

 Oerm. Cellerna i densamma visa fiu- 

 öfrigt enahanda fornu-r och förbindelse- 

 sätt som hos denna, hvarföre en när- 

 mare beskrifning kan lemnas å sido. 

 — Endodermis är otydlig och består 

 af i tvärsnitt ovala eller kantiga och 

 olikstora celler. — Närmast intill tVam- 

 sidan af tibrovasalsträngen och följande 

 denna upp till en luijd af (i — lir^ mm 

 från bladfästet ligger en grupp skle- 

 renkymatiska celler af fullkomligt 

 samma utbildning som i rhizomet '). 

 På ett tvärsnitt visar den sig bestå af 

 6 — 30 sådana element. Dessutom kan 

 ett mindre antal ofta bilda I — 2 

 smärre grupper längs Hl)rovasalsträngens 

 sidostälda ytor. 



') Har icke anträffats p<å ett par ex. 

 från Gotland. Hos en tufva från Lunds 

 domkyrka träffades dereiiiot en grupp af på 

 tvärsnitt ü — 8 celler, oaktadt sådana sak- 

 nades i rhizomet. 



r ibro vasaisträngen visar pa ii'am- 

 sidan en fåra, som vanligen fortsätter 

 upp mot liladskaftets midt, mera sällan 

 ända upp umt liladskifvau och lilott 

 undantagsvis saknas äfven inom skaf- 

 tets nedersta del, i hvilket fall dock 

 framsidan är starkt plattad, icke hvälfd. 

 l'å ett tvärsnitt bildar strängen nedtill 

 en nästan alllid njurformig eller lijert- 



I 



